Versio 1.6 (28.4.2025) Korvaa version 1.5 (18.9.2024) Päivitetty tuloilman suodatusvaatimukset Päivitetty huoneistokohtaisen vedenmittausjärjestelmän vaatimukset Päivitetty TateRYL vuosiluku Kirjoitettu auki laitteiden merkintävaatimukset Tarkennettu LVI-valvojan rooli viemärikuvausten tarkastuksessa Sekä muita yleisiä tarkennuksia ja pieniä korjauksia (HUOM!: poista tämä versiohistorialaatikko valmiista asiakirjasta) LVIA-työselostus Heka Kaupunginosa Nimi Haso Nimi Asunto Oy Helsingin Nimi Katuosoite 00000 Helsinki Suunnittelija Oy 28.4.2025

LVIA-työselostus

Sisällysluettelo:

1	Yleistä	6

1.1	Rakennushanke	6

1.2	Rakennuspaikan ja –hankkeen eritysvaateet	6

1.3	Asiakirjat	6

1.3.1	Urakkatarjous	6

1.3.2	Urakkalaskenta-asiakirjat	6

1.3.3	LVI-urakoitsijoiden hankintoihin ja alaurakkakyselyihin liittyvät asiakirjat	6

1.3.4	Toteutusasiakirjat	7

1.4	Sisäilmasto	7

1.4.1	Lämpöolot ja äänitasot	7

1.4.2	Ilmanvaihto ja puhtausluokitukset	7

1.5	Energiatehokkuus ja kulutustavoitteet	8

2	Lämmitysjärjestelmät	8

2.1	Yleistä	8

2.2	Lämmöntuotanto	8

2.2.1	Kaukolämmön alakeskus	8

2.2.2	Maalämpökeskus	9

2.2.3	Energiakaivot	10

2.2.4	Maalämpöputkistot	11

2.2.5	Maalämmön kokoomakaivot	11

2.2.6	Lämmönjakokeskukseen liittyvät laitteet	11

2.2.7	Pumput	12

2.2.8	Jäteveden LTO-järjestelmä	12

2.3	Lämmönjakelu	13

2.3.1	Putkistot	13

2.3.2	Venttiilit ja putkistovarusteet	14

2.3.3	Kannakkeet, läpiviennit	14

2.4	Lämmönluovutus	15

2.4.1	Patterit	15

2.4.2	Patteriventtiilit	15

2.4.3	Lattialämmitys/viilennysputkistot	15

2.4.4	Märkätilojen lattialämmitysputkistot	16

2.4.5	Lämminilmakoneet	16

3	Jäähdytysjärjestelmät	16

3.1	Yleistä	16

3.2	Jäähdytysenergian tuotanto	16

3.2.1	Tuloilman viilennys tai jäähdytys	17

3.2.2	Lattiaviilennys	17

3.2.3	Tilajäähdytys	17

3.3	Jäähdytysverkosto- ja laitteet	17

3.3.1	Putkistot varusteineen	17

3.3.2	Kannakkeet, läpiviennit	18

4	Vesi- ja viemärijärjestelmät	18

4.1	Yleistä	18

4.2	Veden hankinta ja viemäriliittymät	18

4.3	Huoneistokohtaiset vesimittarit	18

4.4	Vesijohtoverkostot	20

4.4.1	Putkistot	20

4.4.2	Venttiilit	21

4.4.3	Putkistovarusteet	22

4.4.4	Pumput	22

4.4.5	Kannakkeet, läpiviennit	22

4.5	Vesi- ja viemärikalusteet	22

4.5.1	Vesikalusteet	22

4.5.2	Viemärikalusteet	23

4.5.3	Lattiakaivot	23

4.5.4	Käyttövesipatterit	23

4.5.5	Muut laitteet	23

4.6	Viemäriverkostot	24

4.6.1	Yleistä	24

4.6.2	Viemärit	24

4.6.3	Putkistovarusteet	24

4.6.4	Kannakkeet	25

4.6.5	Kaivot	25

4.6.6	Erikoiskaivot ja pumppaamot	25

4.6.7	Hulevesien viivytys- ja imeytysjärjestelmät	25

4.7	Sammutusvesijärjestelmät	26

4.7.1	Palopostit ja pikapalopostit	26

4.7.2	Sammutusvesinousut	26

5	Ilmanvaihtojärjestelmät	26

5.1	Yleistä	26

5.2	Ilmanvaihtojärjestelmät	26

5.2.1	Asunnot	26

5.2.2	Yleiset tilat (porrashuoneet, käytävät, varastot, ryömintätilat, hissikuilut)	27

5.2.3	Talopesula	27

5.2.4	Talosauna	27

5.2.5	Kerhotila	27

5.2.6	Liiketilat	27

5.2.7	Pysäköintihallit	27

5.3	Ilmanvaihtokoneet	27

5.3.1	Huippuimurit	28

5.3.2	Koteloidut kojeet (tila- / huoneistokohtainen ilmanvaihtojärjestelmä)	28

5.3.3	Erilliset tulo/poistoilmakoneet (keskitetty ilmanvaihtojärjestelmä)	29

5.4	Kanavistot	30

5.4.1	Kanavat	30

5.4.2	Kannakkeet	30

5.4.3	Kanavavarusteet	30

5.4.4	Pääte-elimet	30

5.4.5	Liesikuvut	31

5.4.6	Kattoläpiviennit	31

5.4.7	Väestönsuojalaitteet	31

5.4.8	Savunpoistopuhaltimet	31

6	Rakennusautomaatio	32

6.1	Yleistä	32

6.2	Taloautomaatiojärjestelmät	33

6.3	Käyttöliittymä	33

6.3.1	Laitteet	33

6.4	DDC-alakeskukset	34

6.4.1	Laitteet	34

6.5	Kenttälaitteet	35

6.5.1	Ajastimet, mittausanturit ja -lähettimet	35

6.5.2	Toimilaitteet	36

6.5.3	Venttiilit	37

7	Eristys	38

7.1	Yleistä	38

7.2	Lämmitys-, jäähdytys-, vesi- ja viemäriputkien eristykset	38

7.2.1	Eristeiden lämmönjohtavuuden (λ) vähimmäisvaatimukset	38

7.2.2	Eristyskohteet, -tyypit ja –paksuudet	38

7.2.3	Putken eristys rakenteiden läpimenokohdissa	40

7.2.4	Eristämättä jätettävät putkiston osat, laitteet ja varusteet	40

7.3	Ilmanvaihtolaitteiden eristys	40

7.3.1	Eristyskohteet, -tyypit ja –paksuudet	40

7.3.2	Kanavan eristys rakenteiden läpimenokohdissa	41

8	Asennustyö	41

8.1	Asennustyön yleiset vaatimukset	41

8.2	Lämmitys ja jäähdytys (Talotekniikka RYL 2024; 21.1 Lämmitysjärjestelmät ja 21.4 Jäähdytysjärjestelmät)	42

8.2.1	Lämmitys- ja jäähdytysjärjestelmien keskusosat	42

8.2.2	Lämmitys- ja jäähdytysjärjestelmien siirto-osat	42

8.2.3	Kannakointi ja lämpölaajenemisen tasaaminen	42

8.2.4	Läpiviennit	43

8.2.5	Venttiilit ja putkistovarusteet	43

8.2.6	Lämmitysjärjestelmien pääteosat	43

8.2.7	Lattialämmitys- ja viilennys	44

8.2.8	Jäähdytysjärjestelmien pääte-osat	44

8.2.9	Eristyselementit	44

8.3	Vesi ja viemäri (Talotekniikka RYL 2024; 21.2 Vesi- ja viemärijärjestelmät)	44

8.3.1	Vesijärjestelmien keskusosat	44

8.3.2	Vesijärjestelmien siirto-osat	44

8.3.3	Vesijohtojen kannakointi	45

8.3.4	Vesijohtojen läpiviennit	45

8.3.5	Venttiilit ja putkistovarusteet	45

8.3.6	Vesi- ja viemärijärjestelmien pääteosat	46

8.3.7	Viemärijärjestelmien keskusosat	46

8.3.8	Viemärijärjestelmien siirto-osat	46

8.3.9	Viemäreiden kannakointi	46

8.3.10	Viemäriläpiviennit	46

8.4	Ilmanvaihto (Talotekniikka RYL 2024; 21.3 Ilmastointijärjestelmät)	47

8.4.1	Ilmastointikoneiden keskusosat	47

8.4.2	Ilmastointijärjestelmien siirto-osat	47

8.4.3	Kanavien kannakointi	47

8.4.4	Läpiviennit	47

8.4.5	Ilmastointijärjestelmien pääteosat	47

8.5	Rakennusautomaatio (Talotekniikka RYL 2024; 23.1 Rakennusautomaatiojärjestelmät)	48

8.5.1	Rakennusautomaatiojärjestelmä	48

8.5.2	Rakennusautomaatiojärjestelmien keskusosat	48

8.5.3	Rakennusautomaatiojärjestelmien siirto-osat	48

8.5.4	Rakennusautomaatiojärjestelmien pääteosat	48

8.6	Asennusjärjestys	48

8.7	Varastointi	49

8.8	Työmaajärjestys	49

9	Työmaa, valvonta ja työnjohto	49

9.1	Kokoukset ja katselmukset	49

9.1.1	Työmaakokoukset	49

9.1.2	Rakennusvalvontaviraston aloitus- ja seurantakokoukset	49

9.1.3	Malliasennukset	50

9.2	Valvonta ja laitehyväksynnät	50

9.2.1	Asennustyön valvonta ja valvonta-asiakirjat	50

9.2.2	Laitteiden ja tarvikkeiden hyväksyttämismenettely	50

10	Tarkastukset ja käyttöönotto	52

10.1	Lämmitys- ja jäähdytysjärjestelmien käyttöönotto	52

10.1.1	Verkostojen huuhtelut ja painekokeet	52

10.1.2	Lämmönsiirtimien viritystoimenpiteet	52

10.1.3	Lämpöpumppujärjestelmien käyttöönotto	52

10.1.4	Jäteveden LTO-laitteistojen viritystoimenpiteet	53

10.1.5	Lämmitysverkostojen tasapainotus	53

10.1.6	Lämmitysverkoston perussäätö (lämmönsäädön 1. vaihe)	53

10.1.7	Jäähdytysjärjestelmien käyttöönotto	54

10.2	Vesi- ja viemärijärjestelmän käyttöönotto	54

10.2.1	Vesijohtoverkoston (KV/LV/LVK) huuhtelu ja painekoe	54

10.2.2	Lämpimän käyttövesiverkoston tasapainotus	54

10.2.3	Kalustekohtainen vesivirtojen säätö	55

10.2.4	Viemäreiden huuhtelu ja kuvaus	55

10.2.5	Viemäreiden tiiviyskokeet	56

10.3	Vedenmittausjärjestelmän käyttöönotto	56

10.4	Ilmanvaihtojärjestelmän käyttöönotto	56

10.4.1	Ilmanvaihtokanavien tiiviyskokeet	56

10.4.2	Ilmanvaihtokanavien videokuvaus	57

10.4.3	Ilmanvaihtokanavien puhtaus	57

10.4.4	Ilmamäärien mittaus	57

10.5	LVIS-äänimittaukset	58

10.6	Rakennuksen ja ilmanvaihtokanavien puhtauden tarkastus	59

10.7	LVIA-järjestelmien toimintakokeet	59

10.8	Asetusarvojen asettelu ja säätölaitteiden viritys	61

10.9	Tarkastukset	61

10.9.1	Urakoitsijan tarkastukset	61

10.9.2	Viranomaistarkastukset	62

10.9.3	Vastaanottotarkastukset	62

10.9.4	Jälkitarkastukset	63

10.10	Huoltokirja	63

10.11	Luovutusmateriaali	63

10.11.1	Luovutettavat asiakirjat	63

10.11.2	Luovutettavat tarvikkeet, ohjelmat yms	66

10.12	Käyttökoulutus	66

10.13	Takuuajan toimenpiteet	68

10.13.1	Puutteet ja virheet	68

10.13.2	Putkitöiden takuuajan huolto	68

10.13.3	Lämpöpumppujärjestelmän takuuajan työt	69

10.13.4	Jäähdytysjärjestelmän takuuajan työt	69

10.13.5	Ilmanvaihtotöiden takuuajan huolto	70

10.13.6	Automaatiotöiden takuuajan huolto	70

10.13.7	Tilakohtaiset tarkastusmittaukset ja – säädöt (lämmönsäädön 2. vaihe)	70

10.13.8	Vuositarkastus	71

10.13.9	Takuutarkastus	72

10.13.10	Tavoitteiden todentaminen	72

10.13.11	Toimivuustarkastus	73

Liite 1: Taloteknisiä laitteita koskeva rakennusautomaation nimeämisohje	74

Liite 2: Rakennusautomaatiota koskeva grafiikkaohje	77

Yleistä

Ohje	Tallenna asiakirja AINA uusimmassa word-tallennusmuodossa (docx. –muodossa)! Tallentaminen vanhassa tallennusmuodossa saattaa aiheuttaa odottamattomia ongelmia asiakirjan teknisessä toimivuudessa. Tulostuksessa poista 1. sivun muutostaulukko ja poista kaikki korostusvärit. Valitse Tarkista-välilehdeltä Ei merkintää-vaihtoehto, jolloin asiakirja tulostuu ilman kommentteja.

Rakennushanke

Osoite
Kaupunginosa
Kortteli
Tontti

Asuntojen lukumäärä
Rakennustilavuus, r-m3
Bruttoala, brm2
Kerrosala, k-m2
Huoneistoala, as-m2
Tontinala, m2

Rakennuspaikan ja –hankkeen eritysvaateet

Rakennuspaikan ja –hankkeen suhteen ei ole erityisvaateita.

Asiakirjat

Urakkatarjous

Urakkatarjoukset on annettava laskentaan toimitettujen asiakirjojen mukaisesti. Jos suunnitelma-asiakirjoissa havaitaan virheellisyyksiä, puutteellisuuksia tai ristiriitaisuuksia, on niistä huomautettava kysymyksille varatun ajan puitteissa urakkalaskenta-aikana.

Urakkalaskenta-asiakirjat

Rakennuttaja toimittaa urakkalaskenta-asiakirjat vain sähköisesti. Jos urakoitsija tarvitsee urakkalaskentaa varten paperikopioita, kuuluvat niistä aiheutuvat kopiointikustannukset urakoitsijalle. Jos suunnittelija joutuu laatimaan uudet plt/pdf-tiedostot, urakoitsija vastaa aiheutuneesta lisäkustannuksesta suoraan suunnittelijalle.

LVI-urakoitsijoiden hankintoihin ja alaurakkakyselyihin liittyvät asiakirjat

LVIA-urakoiden hankintoihin ja alaurakkakyselyihin liittyvien asiakirjojen hankinta ja kopiointikustannukset kuuluvat laskentaa suorittaville LVI-urakoitsijoille.

Urakoitsijoiden on toimitettava omiin hankintoihinsa ja alaurakoihinsa liittyvät asiakirjat (piirustukset ja työselostus tai sen osat) täydellisinä niin, että niiden perusteella on mahdollista antaa urakkahinta asiakirjoissa esitetyssä laajuudessa.

Toteutusasiakirjat

Tilaajan kustantamat asiakirjat toimitetaan urakkaohjelman mukaisesti.

Kunkin urakoitsijan on tarkastettava ja täydennettävä varaussuunnitelmat (reikäpiirustukset) omalta osaltaan. Kukin urakoitsija hyväksyy varauspiirustukset allekirjoituksellaan.

Sisäilmasto

Rakennus on suunniteltava ja rakennettava kokonaisuutena siten että oleskeluvyöhykkeellä saavutetaan kaikissa tavanomaisissa sääoloissa ja käyttötilanteissa terveellinen, turvallinen ja viihtyisä sisäilmasto.

Sisäilmassa ei saa esiintyä terveydelle haitallisessa määrin hiukkasmaisia epäpuhtauksia, fysikaalisia, kemiallisia tai mikrobiologisiatekijöitä eikä viihtyisyyttä jatkuvasti heikentäviä hajuja.
Sisäilman kosteus ei saa aiheuttaa kosteusvaurioita, mikrobien kasvua tai muuta terveydellistä haittaa.

Lämpöolot ja äänitasot

Tilojen lämpötilojen suunnitteluarvot ja LVI-laitteiden suurin sallittu äänitaso LA,eq,T/LA,max.

Asunnot	Talvi	Kesä
Asuinhuoneet	+21 C	+27 C	28/33 dB

Keittiö	+21 C	+27 C	33/38 dB

Pesuhuone	+22 C

Liiketilat	+21 C	+25 C	35/40 dB

Yhteistilat
Askartelu-, kerhohuone	+20 C	+27 C	33/38 dB
Pukuhuone	+21 C
Saunan löylyhuone	+21 C
Pesuhuone	+22 C
Porrashuone	+17 C	38/43 dB
Varastotilat	+17 C
Pesutupa	+21 C
Kuivaushuone	+22 C

Rakennuksen ulkopuolella LA,eq,T ≤ 45 dB, enimmäisäänitaso L AFMAX,T ≤ 50 dB.

Asuinhuoneiden lämpötilan tulee olla huonekohtaisesti säädettävissä ±1°C. Pattereiden termostaatit rajoitetaan kaksi astetta tavoitelämpötilaa korkeampaan arvoon, esim. kerrostalojen asuinhuoneissa rajoituslämpötila +23 °C. Lattialämmityksessä vastaava rajoitus tehdään rakennusautomaation kautta erikseen lämmitys- ja jäähdytyskaudelle.

Ilman nopeus asuinhuoneissa oleskeluvyöhykkeellä korkeintaan 0,2 m/s, tehostustilanteessa 0,25 m/s.

Ilmanvaihto ja puhtausluokitukset

Sisäilman laadun suunnittelu- ja tavoitearvoina käytetään seuraavia tavoitearvoja:

ulkoilmavirta, normaali käyttötilanne, yhden hengen makuuhuoneet 8 dm3/s ja kahden hengen (pinta-ala yli 11 m2) makuuhuoneet 12 dm3/s

huoneistokohtainen ilmanvaihdon tehostusmahdollisuus

minimi ulkoilmavirta 0,35 dm3/s, m2, normaali käyttötilanne

poistoilmavirrat ovat 5 % suuremmat kuin tuloilmavirrat

tuloilman suodatusluokka ePM1 70 % tai yhdistelmäratkaisuna ePM10 50% + ePM1 60% suunnitelmien mukaan

ilmanvaihtojärjestelmän puhtausluokka P1

ilmanvaihtokanavien ja niihin liittyvien ilmanvaihtotuotteiden (esim. äänenvaimentimet, suodattimet) tulee olla puhtausluokiteltuja

rakennustöiden puhtausluokka urakkaohjelman ja rakennustyöselostuksen mukaan

rakennusmateriaalien päästöluokka M1.

Energiatehokkuus ja kulutustavoitteet

Kohteen E-lukutavoite on 75 kWhE/m2.

Kohteen rakennusajankohdan mukaan määritetty energiatehokkuusluokka on X ja E-luku x kWhE/m2. Nykyinen energiatehokkuusluokka on X ja E-luku x kWhE/m2. Peruskorjauksessa toteutettavien energiatehokkuutta parantavien toimenpiteiden jälkeen energiatehokkuusluokka on X ja E-luku x kWhE/m2).

Hankkeelle on asetettu seuraavat kulutustavoitteet:

lämmitysenergia (sääkorjattu+käyttöveden lämmitys)	xx MWh/a

kiinteistösähkö	xx MWh/a

vedenkulutus	<120 dm3/hlö,vrk

Urakoitsija toimittaa suunnittelijalle rakennuksen ilmatiiveysmittausten tulokset ja tehomittauksiin perustuvat SFP-lukulaskelmat energiatodistuksen päivittämistä varten hyvissä ajoin ennen rakennusvalvonnan LVI-lopputarkastusta. Tarkastusasiakirjaan tehdään merkintä siitä, että rakennustyö vastaa energiaselvityksessä esitettyä.

Lämmitysjärjestelmät

Yleistä

Lyhyt kuvaus järjestelmästä.

Peruskorjauskohteissa tässä kohdassa kerrotaan nykyisestä järjestelmästä ja kuvataan urakan sisältö pääpiirteissään lämmityksen osalta.

Lämmöntuotanto

Lämmöntuotantotapana on maalämpö plus sähkökattila.

JA/TAI

Rakennus liitetään lämmönjakokeskuksen välityksellä energialaitoksen kaukolämpöverkkoon. Energialaitos toimittaa kaukolämmön tonttijohdot ja kiinteistön energiankulutusta mittaavat laitteet. Urakkaraja on energialaitoksen toimittamissa mittalaitteissa.

Kaukolämmön alakeskus

Kaukolämmön alakeskus varustetaan lämmönsiirtimillä, joiden tekniset tiedot on esitetty piirustuksissa (kts. LVI-piirustus nro xxxx Lämmönjakokeskuksen kytkentä- ja säätökaavio). Lämmönjakokeskus toimitetaan työmaalle tehdasvalmiina täysin valmiiksi rakennettuna. Sähköurakoitsija suorittaa sähköjohtojen liitokset keskuksessa oleviin riviliittimiin.

Lämmönjakokeskusten tulee olla tehtaalla valmiiksi kasattuja. Lämmönsiirtimien tulee olla haponkestävästä teräksestä (EN1.4404) valmistettuja juotettuja levylämmönsiirtimiä. Tiivisteellisten ns. kasattavien lämmönsiirtimien käyttö on kielletty. Lämmönjakokeskuksissa noudatetaan Euroopan painelaitedirektiivin (PED) ja Suomen lain ja asetusten mukaisia vaatimuksia painelaitteita koskevista määräyksistä.

Lämmönsiirtimien on kaikilta osin täytettävä Lämpölaitosyhdistys ry:n kulloinkin voimassa olevan julkaisun K1 vaatimukset.

Maalämpökeskus

Maalämpölaitoksen toimituksesta ja toimivuudesta vastaa alan erikoisliike. Laitteet ja niiden asennus tehdään painelaitelain ja sähköturvallisuusmääräysten mukaisesti.

Maalämpökeskus varustetaan invertteriohjatuilla lämpöpumpuilla, varaajilla, siirtimillä, sähkökattilalla ja tarvittavilla apulaitteilla, joiden tekniset tiedot on esitetty piirustuksissa (kts. LVI-piirustus nro XXX Lämmityksen kytkentäkaavio). Sähköurakoitsija suorittaa sähköjohtojen liitokset keskuksessa oleviin riviliittimiin.

Lämpöpumppulaitteiden on oltava lämmityskäyttöön tarkoitettuja sekä valmistajan koeajamia ja esisäätämiä. Laitos on sarjavalmisteinen, testattu yksikkö (tai useampi), joka varustetaan mikroprosessoripohjaisella ohjausjärjestelmällä.

kylmäainemääräysten mukainen, kompressorin lämpötilatasoille optimoitu kylmäaine, suunnitelmien mukaan

sähkö kolmivaihevirta 400 V, 50 Hz

sähkölaitteiden suojausluokan tulee olla vähintään roiskevedenpitävä IP 54.

Urakoitsijan on toimitettava vähintään seuraavat dokumentit lämpöpumpuista:

lämpöpumpun mitoitusajo ja tekninen esite, jossa esitetään lämpöpumpun keskeiset suoritusarvot

SFS-EN 14825:n mukainen SCOP-luku tai COP-luku ja laskentaperusteet.

Lämpöpumpun ja rakennusrungon välillä ei saa olla jäykkää kosketusta.

Varaajien tiedot on esitetty suunnitelmissa. Kaikkien varaajien paineluokka PN 6. Säiliö on tehdaseristetty ja pinnoitettu, eristyspaksuus 100 mm. Varaajat varustetaan sekä astian ala- että yläosaan sijoitetuilla lämpötila-antureilla.

Lämmönsiirtimien tulee olla haponkestävästä teräksestä (EN1.4404) valmistettuja juotettuja levylämmönsiirtimiä.

Lämpöpumppulaitoksen ohjausjärjestelmän liitetään väylällä rakennuksen keskitetyn automaatiojärjestelmän kanssa siten, että vaadittu kokonaistoiminta saavutetaan. Lämpöpumppujärjestelmän erikoistoimitukseen sisältyy koko laitoksen käyttöönotto ja koekäyttö yhdessä automaatiourakoitsijan kanssa.

HUOM.! Urakkaan sisältyy lämpöpumppulaitteiston toiminnan seuranta takuuaikana. Urakoitsija seuraa kohteen rakennusautomaatiojärjestelmän kautta lämpöpumppujärjestelmän toimintaa säännöllisesti. Lisäksi urakkaan sisältyy laitetoimittajan tarjoama pilvipalvelu takuuaikana sekä mahdollisuus jatkaa palvelua takuuajan jälkeen. Urakoitsija vastaa siitä, että lämpöpumppulaitteistoa seurataan pilvipalvelun kautta aktiivisesti ja poikkeamiin reagoidaan välittömästi. Etäyhteyden kautta pitää pystyä laitteiden toiminnan seuraamisen lisäksi muuttamaan lämpöpumppujen asetusarvoja ja analysoimaan hyötysuhdetietoja järjestelmästä saatavan trenditiedon avulla. Tiedot tallennetaan mahdollisia myöhempiä tarkasteluja varten. Laitteet liitetään pilvipalveluun kiinteistön palomuurilla varustetun kiinteän nettiyhteyden kautta.

Käyttäjällä on mahdollisuus seurata laitteiden toimintaa ja hyötysuhdetta rakennusautomaation ja siihen liitettävien lämpöpumppulaitteista riippumattomien energiamittausten perusteella.

Energiakaivot

Maalämpöä varten tontille porataan suunnitelmissa esitetty määrä energiakaivoja tai kuitenkin niitä vastaavan aktiivisyvyyden verran kaivoja. Kaivojen periaatteelliset sijoitukset on esitetty piirustuksessa XXX. Mitoitustiedot on esitetty säätökaaviossa XXX.

Ennen poraustöiden aloittamista urakoitsija tekee aloitusilmoituksen kaupungin ympäristöpalveluihin poraustyön tarkasta aloitusajankohdasta. Urakoitsijan tulee tehdä porausjätteen käsittelystä suunnitelma toimenpide/rakennusluvan mukaisesti ja noudattaen Helsingin kaupungin ympäristöviranomaisen ja rakennusvalvonnan määräyksiä sekä pääkaupunkiseudun ohjeita (katso alla) ja toimittaa suunnitelma aloitusilmoituksen yhteydessä ympäristöpalveluille.

Porausvesien käsittelyohje:

https://www.hel.fi/static/liitteet/kaupunkiymparisto/asuminen-ja-ymparisto/ymparistonsuojelu/PKS-Maalampokaivojen-porausvesien-kasittelyohje.pdf

Työmaavesiohje:

https://julkaisu.hsy.fi/paakaupunkiseudun-tyomaavesiohje/kokoraportti.html

Energiakaivoputkitus tehdään siihen tarkoitetulla muoviputkella suunnitelmien mukaisesti. Putkissa on tehdasvalmis eristys lukuun ottamatta porakaivoihin asennettavia putkia. Putkissa ei saa käyttää liitoksia. Pohjakulman tulee olla putkiparin päässä hitsausliitoksella.

Maa-aineksen läpäisyn osalle asennetaan teräsholkki (seinämäpaksuus min. 5,0 mm). Teräsholkin

upotus kiinteään kallioon vähintään 2 metriä. Teräsholkin tiivistys tehdään joko betonoimalla, manklaamalla, kiristämällä kallioon tai laajenevilla tiivistysaineilla.

Energiakaivojen porauksen toteuttaja laatii poratuista energiakaivoista porauspöytäkirjan. Toteuttaja toimittaa porauspöytäkirjan toimitetaan viipymättä kaupunkimittauspalveluille ja pyytää energiakaivojen sijaintikatselmusta.

Energiakaivokentän tulee olla rakennuksen käyttöönottovaiheessa uutta vastaava. Energiakaivoja voidaan käyttää työmaan lämmitykseen ja kuivatukseen yms. olosuhdehallintaan vain siinä tapauksessa, että urakoitsija lataa kaivokenttään työmaa-aikana kulutettua energiaa vastaavan määrän lämpöenergiaa ennen kohteen vastaanottoa. Tämä voidaan toteuttaa esim. Susteran Geolo-ratkaisulla. Olosuhteiden optimointi sekä säätö tulee olla etäohjattavissa ja kohteen olosuhdedata dokumentoitavissa. Kulutettu ja ladattu energia tulee mitata ja raportoida luotettavalla tavalla. Olosuhde- ja energiatiedot raportoidaan rakennuttajalle työmaakokouksissa.

Ilman edellä mainittua järjestelyä maalämpöä saa alkaa käyttää rakennusten lämmitykseen aikaisintaan noin 6 kuukautta ennen vastaanottoa, kun ulkovaippa on kokonaan ummistettu lopullisilla rakennusosilla niin, että olosuhteet rakennusten sisällä vastaavat valmista rakennusta ja lopullinen lämmitysverkosto on lämmönluovuttimet mukaan lukien käytössä. Käytettävien verkostojen tulee olla huuhdeltu ennen käyttöönottoa eikä niihin saa liittää muita kuin lopulliseen järjestelmään kuuluvia lämmityslaitteita. Maalämpöä ei saa järjestelmän käyttöönoton jälkeenkään käyttää työmaan lämmitykseen, rakenteiden tai tilojen kuivatukseen tms., vaan ainoastaan lämpimien tilojen lämmittämiseen käytönaikaisia normaaliolosuhteita vastaavaan lämpötilaan. Mikäli maalämmön ennen luovutusta tapahtuva käyttöjakso osuu pakkaskaudelle, tulee laitteistoa ohjata niin, että lisälämmönlähteenä toimiva sähkökattila tai kaukolämpö osallistuu lämmöntuotantoon normaalia enemmän. Urakoitsija raportoi rakennusaikana käytetyn lämmitysenergian (= lämpöpumpulla tuotettu lämmitysenergia + lämmöntuotantolaitteissa kulutettu sähköenergia) kuukausittain ja kulutukset kirjataan työmaakokouspöytäkirjaan. Energiasuunnittelija vertaa kuukausikulutusta käytönaikaiseen kulutustavoitteeseen, raportoi poikkeamista ja ehdottaa tarvittaessa toimenpiteitä (esim. muutoksia laitteiston ohjauksiin).

Testikaivo

Ennen koko kaivokentän toteutusta urakoitsija poraa yhden maalämpökaivoista testikaivoksi ja suorittaa sen avulla maaperän lämmönjohtavuus- eli TRT-mittaukset. Mittaustulokset toimitetaan rakennuttajalle ja maalämpösuunnittelijalle kaivokentän energiasimuloinnin tarkentamista varten. Testikaivo toimii osana lopullista kaivokenttää.

TAI

Testikaivo on teetetty ja energiakentän simulointi tehty jo suunnitteluvaiheessa. Testikaivo on merkitty asemapiirustukseen ja se toimii osana lopullista kaivokenttää.

Maalämpöputkistot

Maalämpökaivojen energiankeruuputkistot tehdään käyttäen laitetoimittajan mitoittamia maalämpöputkia joko 40mm x 2,4mm (PE100 SDR17, PN10) tai 40mm x 3,7mm (PE100, SDR11, PN10). Syvyydeltään 250 metriä ja tai sen ylittävissä energiakaivoissa käytetään turbokollektoreita eli 45mm halkaisijaltaan olevia keruuputkia (45mm x 2,7mm (PE100 SDR17, PN10) tai 45mm x 3,3mm (PE100 SDR13,6, PN10) tai 45mm x 4,1mm (PE100 SDR11, PN10). Maalämpökaivossa olevissa keruuputkistossa ei saa olla mekaanisia liittimiä.

Maalämpökaivojen, kokoomakaivojen ja lämmönjakokeskuksen välisissä putkituksissa käytetään eristettyjä PE-muoviputkia (PN8). Putket asennetaan ilmapussien välttämiseksi kaivantoihin vierekkäin, ei päällekkäin. Maalämpöputkissa sulku- ja säätöventtiileinä käytetään hitsattavia muoviventtiilejä.

Lämmönsiirtoneste esim. Naturet Geosafe.

Maalämmön kokoomakaivot

Maalämpöputkitukset toteutetaan kokoomakaivojen avulla niin, että kokoomakaivoon keskitetään kaikki huollettavat osat ja kokoomakaivon yläosaan asennetaan lämpöeristetty tarkastuskaivo. Kokoomakaivoon asennetaan maalämpöpiireihin soveltuvat jakotukit sisältäen tarvittavat piirikohtaiset ilmaus-, linjasäätö- ja sulkuventtiilit.

Kokoomakaivo	Valmistaja, malli, tuote nro
max 12 kollektoria	Muovitech Compact, kokoomakaivo
max 20 kollektoria	Muovitech kokoomakaivo DN1200
Räätälöitävät kaivot	9-16 ja 17-100 piiriset kokoomakaivot (Pipelife)

Pelastustielle, ajoväylälle tai sen reunaan asennettavan kaivon kansiston kantavuus 40 tonnia, muualla 25 tonnia.

Lämmönjakokeskukseen liittyvät laitteet

Lämmönjakokeskukseen liittyvät laitteet ja niiden tekniset arvot on esitetty piirustuksissa.

Laite, tarvike	Valmistaja, malli, tuote nro
Pumppuventtiili	Oras 4130
Pumpun säätöventtiili (LVK-piirissä)	Oras 4110
Säätöventtiili (IV-, PV ja LL-verkostot)	Naval, Vexve (Temper-merkkisten sulkuventtiilien käyttö kielletty)
Sulkuventtiili	Naval, Vexve (Temper-merkkisten sulkuventtiilien käyttö kielletty)
Mikrokupla- ja lianpoistin	Spirovent AIR & DIRT, Flamcovent XStream
Sivuvirtasuodatin (patruunamallinen)	Partivec, Gebfilter, FilterIT, Bauer Small (AISI 304 / AISI 316 metallisella suodatinpatruunalla)
Alipaineilmanpoistin	Termovent Servitek, Spirovent Superior
Lämpömittari	Suomen Lämpömittarit Oy, 200 mm, suora, pun.neste, tarkistettu
Painemittari (vesi)	WIKA mittausalue 0…1,0 MPa
Painemittari (lämmitys)	WIKA mittausalue 0..0,6 MPa tai 0…1,6 MPa tai 0…2,5 MPa (kaukolämpö)

Mikrokuplanpoistimet asennetaan kiertovesipumpun painepuolelle

Sivuvirtaussuodatin asennetaan kaikkiin lämmitysverkostoihin pumpun yhteyteen. Jokaisen sivuvirtasuodattimen mukana toimitetaan kaksi varapatruunaa

Alipaineilmanpoistin on yhteinen kaikille lämmitysverkostoille. Kytkennät eri verkostoihin tehdään tarvittaessa niin, että vaihto verkostojen välillä voidaan suorittaa huoltohenkilökunnan toimesta sulkuventtiilejä avaamalla ja sulkemalla.

Vesianturit asennetaan suojataskuihin.

Pumput

Pumpun materiaalien on sovelluttava pumpattavalle nesteelle. Pumppu sijoitetaan verkoston paluupuolelle. Pumpun ominaiskäyrä valitaan mahdollisimman loivaksi. Pumpun hyötysuhteen on oltava mahdollisimman hyvä.

Pumput ovat kestomagneettimoottoreilla ja integroidulla taajuusmuuttajalla varustettuja. Energiatehokkuusindeksi EEI enintään 0,23. Yli 1,5 kW pumput ovat kuivamoottoripumppuja, hyötysuhdeluokka IE4 tai parempi. Yli 5kW pumppujen hyötysuhdeluokka tulee olla IE5.

Pumput on valittava niin, että nostokorkeutta voidaan muuttaa 20 % suuremmaksi joko juoksupyörää vaihtamalla tai kierrosnopeutta nostamalla. Kaikki pumput liitetään keskitettyyn rakennusautomaatiojärjestelmään. Pumpulta on saatava rakennusautomaatiojärjestelmään indikointi- ja hälytys- sekä ohjaustiedot.

Pumppu	Valmistaja, malli, tuote nro
Patteriverkko
Lattialämmitysverkko (märkätilat)
Lattialämmitysverkko (kuivat tilat)
Ilmanvaihdon lämmitysverkko

Jäteveden LTO-järjestelmä

Lämmön talteen ottamiseksi jätevedestä kohteeseen asennetaan jäteveden LTO-laitteisto. Jäteveden LTO-laitteistolta talteen otettu lämpö hyödynnetään lämpöpumpun avulla rakennuksen lämmityksessä ja/tai lämpimän käyttöveden valmistuksessa suunnitelmien mukaan.

Laite	Valmistaja, malli, tuote nro
Hybridivaihdin	Ecowec
Lämpöpumppu
Jätevesipumppaamo

Laitteisto hankitaan yhtenä kokonaisuutena laitevalmistajalta, joka vastaa laitteiden lopullisesta mitoituksesta, toimituksesta, käyttöönotosta ja takuuaikaisesta etäseurannasta. Lämpöpumpun ohjauskeskus tulee olla liitettävissä väylällä kohteen keskitettyyn rakennusautomaatiojärjestelmään. Lämpöpumpun ja rakennusrungon välillä ei saa olla jäykkää kosketusta.

Urakkaan sisältyy lämpöpumppulaitteiston toiminnan seuranta takuuaikana. Urakkaan sisältyy laitetoimittajan tarjoama pilvipalvelu takuuaikana sekä mahdollisuus jatkaa palvelua takuuajan jälkeen. Urakoitsija vastaa siitä, että lämpöpumppulaitteistoa seurataan pilvipalvelun kautta aktiivisesti ja poikkeamiin reagoidaan välittömästi. Etäyhteyden kautta pitää pystyä laitteiden toiminnan seuraamisen lisäksi muuttamaan lämpöpumppujen asetusarvoja ja analysoimaan hyötysuhdetietoja järjestelmästä saatavan trenditiedon avulla. Tiedot tallennetaan mahdollisia myöhempiä tarkasteluja varten. Laitteet liitetään pilvipalveluun kiinteistön palomuurilla varustetun kiinteän nettiyhteyden kautta.

Käyttäjällä on mahdollisuus seurata laitteiden toimintaa ja hyötysuhdetta rakennusautomaation ja siihen liitettävien lämpöpumppulaitteista riippumattomien energiamittausten perusteella.

Lämmönjakelu

Putkistot

Kuvaus mitä putkimateriaaleja tässä hankkeessa käytetään rakennuksen ulkopuolella, sisäpuolella, eri verkostoissa jne.

Peruskorjauksissa säilytettävät patteriverkostot huuhdellaan huolellisesti. Näkyviin jäävät putket maalataan.

Teräsputket

Ensiöpuolen putket tehdään pitkittäin saumatusta teräsputkesta. Toisiopuolen putket tehdään kierteistettävistä teräsputkista. Kaikki putket toimitetaan tehtaalla valmiiksi pohjamaalattuina. DN10…15 putkiliitokset tehdään reunavahvisteisilla kierreosilla / hitsaamalla.

Kupariputket

Kupariputket Cupori. Liitokset tehdään kapillaarijuotoksilla tehdasvalmisteisin osin.

Muoviputket (vain suunnitelmissa esitetyssä laajuudessa)

Lämmitysverkostossa käytettävät muoviset siirtoputket ovat happidiffuusiosuojattuja, valmistaja Uponor. Liitososina käytetään Q&E-liittimiä. Liitokset tehdään tehdasvalmisteisin osin, valmistajan ohjeiden mukaan ja valmistajan suosittamin työkaluin.

Muovinen siirtoputki asennetaan rakenteessa suojaputkeen. Rakenteen sisään ei tehdä liitoksia.

Komposiittiputket (vain suunnitelmissa esitetyssä laajuudessa)

Lämmitysverkostossa käytettävät komposiittiputket ovat happidiffuusiosuojattuja, valmistaja Uponor. Liitososina käytetään S-Press PLUS-liittimiä, joissa on mm. puristusilmaisin ja sisäinen vuodonilmaisu. Liitokset tehdään tehdasvalmisteisin osin, valmistajan ohjeiden mukaan ja valmistajan suosittamin työkaluin.

Eristyselementit

Eristyselementit ovat tehdasvalmisteisia valmiita muoviputkitettuja elementtejä Uponor Ecoflex VIP. Eristeen lambda-arvo 0,004 W/mK. Päällysteen on oltava kulutusta ja kosteutta kestävä.

Kulma- pääty, ja haaroituskappaleina sekä haaroituskaivoina käytetään elementtivalmistajan valmisosia. Haaroitukseen käytetään ensisijaisesti valmiita lämpöeristettyjä ja vesitiiviitä T-haarakappaleita. Mikäli joudutaan käyttämään haaroituskaivoja, tulee myös niiden olla lämpöeristettyjä, vesitiiviitä ja kannen tulee kestää siihen kohdistuva kuorma. Kaivoja/liitoskappaleita, joissa kansi jää maan päälle näkyviin, ei käytetä.

Kaikki kiintopisteet ja paisuntaosat tehdään valmistajan ohjeiden mukaan (niitä ei ole merkitty suunnitelmiin). Urakoitsijan on otettava huomioon myös maanpinnan korkeusasemien muutosten vaatimat elementtien kulmakappaleet.

Venttiilit ja putkistovarusteet

Sulkuventtiilit

Sulkuventtiilit ovat palloventtiilejä. Pumppujen yhteyteen asennetut venttiilit valitaan putken nimelliskoon mukaisesti. Sulkuventtiilit asennetaan putkeen avattaviin liittimin.

Linjasäätöventtiilit

Lämpöjohtojen paluujohdot varustetaan mittausyhteillä ja säätöasennon ilmaisulla varustetuilla linjasäätöventtiileillä suunnitelmien mukaisesti.

Venttiili	Malli/tuote nro/LVI nro
Linjasäätöventtiili	TA STAD, TA STAD-R

Muut venttiilit

Seuraavat venttiilit asennetaan piirustusmerkintöjen mukaisesti:

moottoriventtiilit

yksisuuntaventtiilit

täyttöventtiilit

varoventtiilit.

Putkistovarusteet

Tarpeellisiin kohtiin verkostoa sekä suunnitelmissa esitettyihin paikkoihin asennetaan ilmanpoistimet, tyhjennyshanat ja lianerottimet. Lianerottimen molemmin puolin asennetaan sulut.

Kannakkeet, läpiviennit

Kannakoinnissa noudatetaan putkistojen ja kanavien kannatusohjetta RT 103447.

Korkeassa rakentamisessa urakoitsija hyväksyttää kannakointiperiaatteet LVI- ja rakennesuunnittelijalla (esim. mallikatselmuksella) tai kannakoinnissa noudatetaan erillistä kannakointisuunnitelmaa, jos sellainen on laadittu.

Kaikki kannakkeet ovat sinkittyä terästä, paitsi kylmissä tiloissa ja rakenteissa, kuten ryömintätilassa, vesikattorakenteessa, ullakolla ja lämmittämättömässä autohallissa, haponkestävää terästä. Kannakkeiden tulee olla säädettäviä ja lukittavia (kierretanko+mutterit). Reikänauhakannakointia ei hyväksytä.

Kaikki asennuskulmat ja muut asennustarvikkeet kuuluvat urakkaan.

Kannakkeen ja putken väliin asennetaan kumitiiviste, lukuun ottamatta ulkoseinille näkyviin jääviä putkia, joiden kannakkeisiin ei kumitiivistettä asenneta. Useamman putken ryhmät asennetaan teräskiskoihin (piiloasennus). Kiviaineiseen rakenteeseen asennettavat kannakkeet kiinnitetään kiila-ankkurein.

Yksittäisiin patterin kytkentäjohtoihin asennetaan lisäkannake (esim. ylä- ja alakerrosten pattereiden kytkentäjohdot). Kannake propataan seinään.

Peiteprikat ovat valkoisia, kromattujen putkien yhteydessä kromattuja.

Lämmönluovutus

Patterit

Patterit toimitetaan työmaalle valmiiksi maalattuina ja suojapakattuina. Patterit vakiokannakkein, ellei suunnitelmissa muuta mainita. Yksinkertaiset konvektorit asennetaan piilokannakkeilla (seinäkiinnitys) ja muut konvektorit asennetaan lattiakannakkeille (huom. valmistajan asennussuositus). Samaan tilaan asennettavien konvektorien ja radiaattoreiden tulee olla ulkonäöltään samanlaisia.

Patterit varustetaan suluilla ja kromatulla ilmaruuvilla.

Patteri	Valmistaja, malli / tuotenumero
Radiaattorit	Purmo Compact
Radiaattorit (märkätilat, wc:t)	Purmo Compact Hygiene
Konvektorit	Purmo KON

Peruskorjauksissa kaikki säilytettävät patterit irrotetaan, huuhdellaan, maalataan ja asennetaan takaisin paikoilleen.

Patteriventtiilit

Patterit varustetaan esisäädettävällä patteriventtiilillä. Termostaattiosat (piirustusmerkintä TV) ja käsisäätöpyörät (piirustusmerkintä V) asennetaan suunnitelmien mukaisiin pattereihin.

Termostaatit rajoitetaan tavoitelämpötilaa kaksi astetta korkeampiin maksimilämpötiloihin. Termostaattien sulkulämpötilat esim. asunnoissa +23C, varastoissa ja porrashuoneissa +19C, saunaosastojen pesuhuoneissa +24 C.

Suunnitelmien mukaiset patteriventtiilit varustetaan irtoantureilla ja ilkivaltasuojilla.

Paluuyhde varustetaan sulkuyhdistäjällä.

Patteriventtiilit	Malli/tuote nro/LVI nro
Termostaatilla	IMI TA TRV-3 Calypso + TRV-300
Käsisäätöpyörällä	IMI TA RVO-1
Sulkuyhdistäjät	IMI TA

Lattialämmitys/viilennysputkistot

Lattialämmitys/viilennysputket tehdään happidiffuusiosuojatuista muoviputkesta valmistajan kirjallisten ohjeiden mukaan. Asennus asennuspaneeleita, nappulalevyä tai pidikelistaa käyttäen lattiarakenteen ja valmistajan kirjallisten ohjeiden mukaan. Putkien tulee olla valussa, jotta niitä voidaan käyttää myös viilennykseen.

Jakotukkikaapit kuuluvat urakkaan. Kaapit toimitetaan polttomaalattuna arkkitehdin määräämään sävyyn. Kaapit varustetaan sekä mekaanisella että sähköisellä vuodonilmaisulla.

Jakotukit varustetaan sulku- ja linjasäätöventtiileillä.

Lattialämmityspiirien ilmaukseen on kiinnitettävä erityistä huomiota. Verkoston täyttö ja tyhjennys toteutetaan lämmönjakohuoneesta. Työnaikainen täyttö toteutetaan piiri kerrallaan pitämällä sulut kiinni muista piireistä täytön ajan. Jakotukkien yhteyteen on asennettava ilmausyhteet valmistajan ohjeiden mukaan.

Lattialämmitysjärjestelmä varustetaan rakennusautomaatioon liitettävillä lattialämmityksen/viilennyksen säätöjärjestelmällä, jolloin rakennusautomaation kautta voidaan mm. mitata, ohjata ja rajoittaa huonelämpötiloja ja lattioiden lämpötiloja, mitata suhteellista huonekosteutta, estää yksittäisen tilan viilennys sekä tehdä vaihto lämmitys- ja viilennystilan välillä.

Lattialämmitys/viilennysjärjestelmää ohjataan tilakohtaisesti. Jokaiseen huonetilaan asennetaan oma huonetermostaatti, jossa on operatiivisen lämpötilan ja suhteellisen kosteuden mittaus ja näyttö sekä huonelämpötilan asetusarvon säätö.

Lattialämmitysputket	Valmistaja, malli / tuotenumero
Muoviputket	Uponor Comfort Pipe PLUS
Jakotukkikaapit	Uponor Vario
Jakotukit	Uponor Vario Plus
Toimilaitteet	Uponor Vario Plus toimilaite 24 V
Keskusyksiköt	Uponor Smatrix Base PRO X-148 ModBus RTU (1/jakotukki)
Huonetermostaatit	Uponor Smatrix Base Termostaatti D+RH Style T-149 (1 per huone)

Korkeassa rakentamisessa käytetään 10 bar putkia Uponor Comfort Pipe PN10 (16 tai 20 mm) ja siihen sopivia varusteita suunnitelmien mukaan, kuten jakotukkityyppi Uponor Vario S (rst) ilman erillisiä virtausmittareita.

Märkätilojen lattialämmitysputkistot

Lattialämmitysputket tehdään muoviputkesta valmistajan kirjallisten ohjeiden mukaan. Asennus raudoitusverkkoa tai pidikelistaa käyttäen lattiarakenteen ja valmistajan kirjallisten ohjeiden mukaan.

Lattialämmityspiirit varustetaan linjasäätöventtiilillä sekä ilmaus- ja tyhjennysventtiileillä. Märkätilojen lattialämmityksiä ei varusteta huonetermostaateilla.

Lattialämmitysputket	Valmistaja, malli / tuotenumero
Muoviputket	Uponor Comfort Pipe Plus

Lämminilmakoneet

Tekniset tiedot ja varusteet on esitetty suunnitelmissa (kojeluettelo ja säätö/virtauskaaviot). Koneita ohjataan keskitetyllä rakennusautomaatiojärjestelmällä.

Jäähdytysjärjestelmät

Yleistä

Lyhyt kuvaus järjestelmästä.

Peruskorjauskohteissa tässä kohdassa kerrotaan nykyisestä järjestelmästä ja kuvataan urakan sisältö pääpiirteissään jäähdytyksen osalta.

Jäähdytysenergian tuotanto

Tarvittava jäähdytysenergia tuotetaan maalämpöpumppujärjestelmällä, vedenjäähdytyskoneella tai kaukokylmällä suunnitelmien mukaisesti.

Kaukokylmätapauksessa noudatetaan Helenin vaatimuksia ja LVI-korttia LVI 34-10557.

Kohteissa, joihin on suunniteltu kaukokylmävaraus, tulee urakoitsijan huomioida tila- ja muut varaukset toteutettavien laitteiden asennuksessa.

Tuloilman viilennys tai jäähdytys

Ilmanvaihtokoneet varustetaan jäähdytyspattereilla suunnitelmien mukaisesti. IV-jäähdytykselle rakennetaan oma jäähdytysverkosto.

Lattiaviilennys

Kohteeseen toteutetaan lattiaviilennys. Järjestelmässä hyödynnetään yhteisiä lattialämmitys- ja jäähdytysputkistoja ja lattialämmityskohdassa kuvattuja säätimiä.

Tilajäähdytys

Tilojen jäähdytys toteutetaan kattosäteilijöillä, puhallinkonvektoreilla tai erillisillä ilmalämpöpumpuilla suunnitelmien mukaisesti.

Jäähdytysverkosto- ja laitteet

Putkistot varusteineen

Kuvaus mitä putkimateriaaleja tässä hankkeessa käytetään rakennuksen ulkopuolella, sisäpuolella, eri verkostoissa jne.

Putkimateriaalien laitteineen ja varusteineen tulee kestää asennuspaikan ulkoiset olosuhteet ja virtaavan nesteen ominaisuudet.

Teräsputket

Ensiöpuolen putket tehdään pitkittäin saumatusta teräsputkesta. Toisiopuolen putket tehdään kierteistettävistä teräsputkista. Kaikki putket toimitetaan tehtaalla valmiiksi pohjamaalattuina. DN10…15 putkiliitokset tehdään reunavahvisteisilla kierreosilla / hitsaamalla.

Kupariputket

Kupariputket Cupori. Liitokset tehdään kapillaarijuotoksilla tehdasvalmisteisin osin.

Venttiilit ja putkistovarusteet

Sulkuventtiilit

Pumppujen yhteyteen asennetut venttiilit valitaan putken nimelliskoon mukaisesti. Sulkuventtiilit asennetaan putkeen avattaviin liittimin.

Linjasäätöventtiilit

Kylmäaineputkien paluujohdot varustetaan linjasäätöventtiileillä suunnitelmien mukaisesti.

Venttiili	Valmistaja, malli / tuotenumero
Linjasäätöventtiili	TA STAD, TA STAD-R

Muut venttiilit

Seuraavat venttiilit asennetaan piirustusmerkintöjen mukaisesti

moottoriventtiilit

yksisuuntaventtiilit

täyttöventtiilit

varoventtiilit.

Kannakkeet, läpiviennit

Kannakoinnissa noudatetaan putkistojen ja kanavien kannatusohjetta RT 103447. Kannakkeina käytetään valmiiksi eristettyjä kannakkeita.

Vesi- ja viemärijärjestelmät

Yleistä

Lyhyt kuvaus järjestelmästä.

Peruskorjauskohteissa tässä kohdassa kerrotaan nykyisestä järjestelmästä ja kuvataan urakan sisältö pääpiirteissään vesi- ja viemärijärjestelmien osalta.

Veden hankinta ja viemäriliittymät

Kiinteistö liitetään HSY:n vesijohtoverkkoon. HSY toimittaa tonttivesijohdon ja kiinteistökohtaisen vesimittarin. Sade- ja jätevedet viemäröidään HSY:n viemäriverkostoihin.

Käyttövesi lämmitetään lämmönjakokeskuksessa oman erillisen siirtimen avulla suunnitelmien mukaisesti. Lämmönsiirtimen kylmävesisyöttö varustetaan lämpimän käyttöveden kulutusmittauksella.

Huoneistokohtaiset vesimittarit

Kohteeseen rakennetaan huoneistokohtainen vedenmittausjärjestelmä kylmään ja lämpimään veteen. Tiedonsiirto järjestelmän komponenttien välillä kiinteistössä voidaan toteuttaa langallisena tai langattomana. Urakoitsija asentaa valitun järjestelmän täyteen käyttökuntoon. Urakkaan sisältyy kaikki järjestelmätoteutuksen vaatimat komponentit, laskutus- ja seurantapalveluiden perustaminen sekä testaus pöytäkirjoineen. Vedenmittausjärjestelmän kokonaisuus toteutetaan yhden toimittajan laitteilla (sisältäen mittarit, näytöt, keruulaitteet jne). Järjestelmän laajuus tulee vastata kohteelle suunnitellun vedenmittausjärjestelmän yleiskaavion laajuutta.

Järjestelmän tiedonsiirrossa tulee käyttää jotain yleisen standardin mukaista tiedonsiirtoprotokollaa esim. MBus tai LoRa.

Vedenmittaustiedot viedään laitetoimittajan pilvipalveluun käyttäen kiinteistöön asennettavaa palomuurilla varustettua kiinteää internetyhteyttä. Vuotohälytykset sekä huoltotarve- ja kommunikaatiohälytykset (yhteysvika, lukemia ei tule) viedään vedenmittausjärjestelmän tiedonkeruuyksiköltä langallista väyläyhteyttä pitkin rakennusautomaatiojärjestelmään.

Vesimittareiden tulee olla mittalaitedirektiivin mukaisia ultraäänimittareita, joille toteutetaan langallinen jännitesyöttö. Vesimittareiden asennuksessa käytetään juomavesikäyttöön hyväksyttyjä EPDM-kumi-, teflon- tai fiiberitiivisteitä. Kumitiivisteiden kanssa tulee käyttää kauluksellisia vesimittariliittimiä, joissa tiiviste ei ole suoraan kosketuksissa veden kanssa.

Vesimittarit varustetaan huoneistokohtaisella näytöllä, jolle toteutetaan langallinen jännitesyöttö. Näyttö sijoitetaan suunnitelmien mukaiseen paikkaan, yleensä eteisen seinälle. Näyttöihin integroiduilta lämpötila- ja kosteusantureilta saatavat mittaustiedot viedään langallisen väyläyhteyden kautta tiedonkeruuyksiköiltä rakennusautomaatiojärjestelmään ja esitetään grafiikalla sekä huoneistokohtaisesti että keskiarvona.

Vedenmittaustietojen sekä lämpötila- ja kosteustietojen tulee päivittyä vähintään 60 minuutin välein.

Vedenmittausjärjestelmätoimitukseen kuuluu laitetoimittajan pilvipalvelu. Järjestelmän liitos internettiin tehdään kiinteistön palomuurin kautta suojattuna Att:n Kiinteistöjen tiedonsiirron toteutus-, suunnittelu- ja hankintaohjeen mukaisesti. Urakkaan kuuluu laitetoimittajan pilvipalvelusopimuksen perustaminen mahdollisine perustamismaksuineen. Mahdollisista käyttömaksuista vastaa rakennuksen omistaja.

Laskutustiedot tulee voida siirtää automaattisesti suorasiirtona järjestelmästä laitetoimittajan pilvipalvelun kautta käyttäjän laskutusjärjestelmään. Lisäksi järjestelmästä tulee pystyä generoimaan siirtotiedosto, jolla laskutustiedot voidaan viedä myös käyttäjän toimesta laskutusjärjestelmään.

Vedenmittausjärjestelmän tulee olla käytännön asuinrakennuskohteissa luotettavaksi todettu. Järjestelmän pilvipalvelussa tulee olla asennettuna vähintään 10.000 mittaria ja toimittajan palvelun ollut käytössä vähintään 5 vuotta.

Urakoitsijan tulee antaa vedenmittausjärjestelmälle 5 vuoden erillistakuu, joka koskee sekä mittareita että asennuksia. Vikaantuneet mittarit on vaihdettava ja asennusvirheet korjattava urakoitsijan toimesta takuuaikana yhden viikon kuluessa vian ilmoittamisesta tai yhden viikon kuluessa asuntoon lähetetyn Laki asuinhuoneistojen vuokrauksesta 21§:n mukaisen ilmoituksen 14 vrk määräajan päättymisestä. Takuusta on annettava tilaajalle erillinen todistus.

Mittausjärjestelmän toimittaja tulee hyväksyttää rakennuttajalla ja Hekan kohteissa Hekalla ennen järjestelmän tilaamista.

Pilvipalvelun toteutuksen vaatimukset

Pilvipalvelusta tulee löytyä seuraavat ominaisuudet:

Käyttäjien hallinta:

Rakennuksen omistajan (Heka, Haso, As Oy) pääkäyttäjät voivat lisätä ja poistaa käyttäjiä pilvipalveluun.

Kulutuksen seuranta ja raportointi:

Sekä kiinteistö- että huoneistokohtainen raportointi ja kulutuksen seuranta mahdollista

Seuranta graafisena ja lukuina

Mahdollisuus tarkkailla ja ladata tuntitasoista veden kulutustietoa huoneistokohtaisesti

Kuukausiraportointi sisältäen vähintään päiväkohtaisen kulutuksen mittarikohtaisesti

Vuosiraportointi vähintään kuukausitasoisella kulutuksella

Raportteja on mahdollista ladata Exceliin .csv- tai .xlsx -muodossa

Hälytykset:

Hälytykset vähintään seuraavista asioista:

Mittarilta ei saada lukemia

Mittarilla ei ole kulutusta

Kokoaikaista kulutusta -> vuotoepäily

Poikkeuksellisen suuri mittarikohtainen kulutus; hälytysrajat käyttäjän aseteltavissa

Yhteysvirhe

Hälytykset mahdollista viedä myös sähköpostiin tai puhelimeen; osoite ja numero oltava käyttäjän aseteltavissa

Hälytysten kuittaus pilvipalvelussa

Tiedonsiirron toteutuksen vaatimukset:

Vedenkulutustietoja tulee pystyä lukemaan tiedonsiirtorajapintaa hyödyntäen järjestelmätoimittajan pilvipalvelusta. Toimittajan yhteydet keruuyksikköjen ja pilvipalvelun välille tulee olla suojattuja. Rajapinnasta tulee pystyä lukemaan mittarikohtaiset vuorokauden kulutustiedot kerran vuorokaudessa. Haettavien kulutustietojen aikaväli tulee pystyä valitsemaan vuorokausitasolla. Tiedonsiirtomenetelmien tulee tukea REST/JSON- ja/tai SOAP/XML-tiedonsiirtotapoja.

Rajapinnasta tulee pystyä lukemaan myös lukemien historiadataa kolmelta edelliseltä vuodelta. Historiadatan lukemiseen tulee pystyä asettamaan aikaväli vuorokauden tarkkuudella.

Rajapinnan tulee tukea oAuth2.0- , Basic Auth- tai vastaavaa autentikointimenetelmää. Tunniste tai tunnistautumistiedot tulee kulkea rajapintakyselyissä, jotta palveluntarjoajan rajapinta tunnistaa ja tarkistaa jokaisen rajapintakutsun yhteydessä kysyvän järjestelmän valtuutuksen rajapintakutsun tietoihin. Rajapinnan tiedonsiirron tulee olla myös salattua (HTTPS).

Rajapinnasta tulee pystyä lukemaan:

listaus kohteista

Kohteen nimi

Kohde_Id

listaus valitun kohteen huoneistoista ja tiloista

Kohteen nimi

Kohde_Id

Tilat (huoneisto_id, huoneistotunnus, mittaritunnus)

tilan kylmän ja lämpimän veden kulutus vuorokaudessa

Huoneistotunnus

Huoneisto_ID

Mittaritunnus

Tariffi (lämmin)

Tariffi (Kylmä)

Lukemat (päivämäärä, kylmä vuorokausikulutus, kylmämuutos, lämmin vuorokausikulutus, lämminmuutos)

Kohteen historiadata

Kohteen nimi

Kohde_Id

Tilat (huoneisto_id, huoneistotunnus, mittaritunnus)

Huoneistotunnus

Huoneisto_ID

Mittaritunnus

Tariffi (lämmin)

Tariffi (Kylmä)

Lukemat (päivämäärä, kylmä vuorokausikulutus, kylmämuutos, lämmin vuorokausikulutus, lämminmuutos)

Vastaussanomien tulee tukea sivutusta.

Toimittajan pilvipalvelun tulee pystyä lähettämään hälytyssähköposti määritettyyn sähköpostiosoitteeseen, jos jollekin määritetyistä tiloista ei saada kulutusmittausarvoja.

Vesijohtoverkostot

Putkistot

Kuvaus mitä putkimateriaaleja tässä hankkeessa käytetään rakennuksen ulkopuolella, sisäpuolella, runko- ja haarajohdoissa, kytkentäjohdoissa jne.

Kupariputket

Vesijohdot tehdään kupariputkista kapillaarijuotoksilla tehdasvalmisteisin osin suunnitelmien mukaan. Näkyviin jäävät pinta-asenteiset (yhden tai useamman kalusteen) kytkentäjohdot tehdään kromatusta (CrCu) puolikovasta tai kovasta kupariputkesta, myös liitososat kromattuja.

Seinärakenteeseen asennettavat seinäläpivientiosat on valittava siten, että mahdollinen vuotovesi valuu rasian kautta näkyville.

Kupariputki	Valmistaja, malli / tuotenumero
Kupariputki	Cupori 110 Premium
Kromattu kupariputki	Cupori 120 Chrome

Muoviputket (suunnitelmissa esitetyssä laajuudessa)

Rakennusten ulkopuolisten kylmävesijohtojen (talojohdot) materiaali PELM (koot 25-63) ja PEH (yli 75 mm). Rakennusten sisällä muoviputket PEX-putkia suojaputkessa suunnitelmissa esitetyssä laajuudessa.

Muoviputki	Valmistaja, malli / tuotenumero
Muoviputki	Uponor Aqua Pipe
Liitososat	Uponor Q&E

Rakenteeseen asennettava muoviputki asennetaan aina asennusputkeen. Liitokset tehdään tehdasvalmisteisin osin, valmistajan kirjallisten ohjeiden mukaan. Rakenteeseen asennettavat hanakulmarasiat on valittava siten, että mahdollinen vuotovesi valuu asennusputkesta hanakulman kautta näkyville.

Komposiittiputket (suunnitelmissa esitetyssä laajuudessa)

Komposiittiputkia käytetään vain suunnitelmissa esitetyssä laajuudessa.

Komposiittiputki	Valmistaja, malli / tuotenumero
Komposiittiputki	Uponor Uni Pipe PLUS / MLC
Liitososat	Uponor S-Press PLUS / S-Press

Liitokset tehdään tehdasvalmisteisin osin, valmistajan kirjallisten ohjeiden mukaan ja valmistajan suosittamin työkaluin.

Eristyselementit

Tehdään kuten lämpöjohdot (katso luku 2). Lämpöhäviön tulee olla alle 10 W/m. Suunnitelmissa esitetyt johto-osuudet varustetaan sähkösaattolämmityksellä.

Venttiilit

Sulkuventtiilejä asennetaan kiinteistöjen vesi- ja viemärilaitteistoja koskevassa asetuksessa määrättyihin sekä suunnitelmissa esitettyihin kohtiin. Venttiileinä käytetään palloventtiilejä. Vesikalusteet varustetaan aina kalustekohtaisin suluin (kuulasulkuventtiili).

Venttiilit	Valmistaja, malli / tuotenumero
Sulkuventtiili DN 10…50	Oras 4000
Sulkuventtiili DN 65…	Vexve Hst
Säätöventtiili	Oras 4120, IMI STAD LVK
Yksisuuntaventtiili	MLVI
Syöttöventtiili	Oras 4140 + painemittari
Pumppuventtiili	Oras 4130
Pumpun säätöventtiili	Oras 4110
Vakiopaineventtiili	Oras 4330
Käyttöveden moottoritoiminen sulkuventtiili (esim. erityisasumisen asunnot tai kotona/poissa-kytkimeen liitetyt sulkuventtiilit)	Koka SOM-CR

Putkistovarusteet

Putkistovarusteet asennetaan suunnitelmien mukaan.

Putkistovaruste	Valmistaja, malli / tuotenumero
Lämpömittari	ks. luku 2.2.6 Lämmönjakokeskukseen liittyvät laitteet
Painemittari 100 mm	ks. luku 2.2.6 Lämmönjakokeskukseen liittyvät laitteet
Lianerotin	MLVI
Päävesimittari (KV)	HSY toimittaa, ks. tarkennus alla ja suunnitelmat
Päävesimittari (LV)	Ultraäänimittari, ks. tarkennus alla ja suunnitelmat
Vesimittarit, huoneistot	ks. kohta 4.3 Huoneistokohtaiset vesimittarit

Lianerottimen ja vesimittarin molemmin puolin asennetaan sulkuventtiilit.

HSY:n toimittamat päävesimittarit (KV) liitetään MBus-väylällä keskitettyyn rakennusautomaatiojärjestelmään. Tarvittavan tiedonsiirtomoduulin hankinnasta ja liittämisestä rakennusautomaatioon vastaa urakoitsija.

Päävesimittarit (LV) ovat ultraäänimittareita ja ne liitetään MBus-väylällä keskitettyyn rakennusautomaatiojärjestelmään.

Pumput

Pumppu	Valmistaja, malli / tuotenumero
Paineenkorotuspumppu	ks. LVIA-suunnitelmat
Lämpimän veden kiertopumppu	Malli tai viittaus suunnitelmiin

Kannakkeet, läpiviennit

Kannakoinnissa noudatetaan putkistojen ja kanavien kannatusohjetta RT 103447.

Kaikki kannakkeet sinkittyä terästä, paitsi kylmissä tiloissa ja rakenteissa, kuten ryömintätilassa, vesikattorakenteessa, ullakolla ja lämmittämättömässä autohallissa, haponkestävää terästä.

Useamman putken ryhmät asennetaan teräskiskoihin. Kattokannakkeiden tulee olla säädettäviä ja lukittavia (vrt. kierretanko+mutterit). Kiviaineiseen rakenteeseen asennettavat kannakkeet kiinnitetään kiila-ankkurein.

Vesi- ja viemärikalusteet

Vesikalusteet

Hanojen on kuuluttava 1. ääniluokkaan ja hanoilla on oltava suomalainen tyyppihyväksyntä. Suunnitelmissa tyypitettyä hanaa/merkkiä ei saa vaihtaa ilman rakennuttajan lupaa.

Vesikalusteet	Kalusteet on esitetty kalusteluettelossa (kts. piirustus nro xxxx)

Keittiöhanojen astianpesukoneiden liitoshaarat varustetaan messinkisellä sulkutulpalla (ei hanan mukana tulevalla muovitulpalla).

Vesikalusteet varustetaan kalustekohtaisin suluin (kuulasulku). Kaikki hanoja asennettaessa tarvittavat helat ja peiteprikat kuuluvat urakkaan.

Saunaosaston ja pesulan huoltohanojen yhteydessä toimitetaan sopivan pituiset letkut (min. 10 m) lähimpään siivouskomeroon.

Viemärikalusteet

Viemärikalusteet	Kalusteet on esitetty kalusteluettelossa (kts. piirustus nro xxxx)

Näkyviin jäävät vesilukot ja poistoputket ovat kromattuja. Ei-näkyvät vesilukot ja poistoputket kovaa muoviputkea (joustavia/haitariputkia ei sallita).

WC-istuimet kiinnitetään alustaan valmistajan kirjallisten ohjeiden mukaisesti. Ruuvinreiät ja istuimen jalka kitataan tiiviiksi silikonimassalla. Mikäli istuinta ei voi lattiakallistusten vuoksi asentaa suoraan, käytetään asennusalustaa valmistajan ohjeiden mukaisesti.

Kaikki ilmanvaihtokoneet ja kondensoivat kuivauslaitteet varustetaan kondenssiveden poistolla, joka liitetään viemäriin. Tilakohtaisten iv-koneiden vesilukot ovat kromattuja, konehuoneissa muovisia ellei suunnitelmissa muuta mainita.

Lattiakaivot

Lattiakaivoina käytetään muovikaivoja rst-kansin. Käytettävän vesieristysjärjestelmän on oltava yhteensopiva kaivon vesieristyslaipan kanssa. Ennen kaivojen tilaamista urakoitsijan on varmistettava mitä vedeneristysjärjestelmää rakennusurakoitsija kohteessa käyttää. Tarvittaessa kaivo muutetaan yhteensopivaksi vedeneristysjärjestelmän kanssa ilman eri kustannusta. Kaikkien vedeneristykseen liittyvien osien on oltava saman valmistajan tyyppihyväksyttyjä tuotteita. Lattiakaivojen vedeneristyslaipat, kiristysrenkaat ym. varusteet kuuluvat kaivotoimitukseen ilman eri mainintaa. Muovimattoasennuksen yhteydessä käytetään kiristysrenkaita. Tiloihin, joissa on laattalattia, käytetään neliökansia.

Talopesulassa käytetään aina DN 100 HFe-kaivoa suunnitelmien mukaan. Lisäksi talopesulan koneille hankitaan ja asennetaan tehdasvalmisteinen yhtenäinen, nukkasihdillä varustettu viemäröintiallas, joka johtaa poistovedet lattiakaivoon.

Kuivakaivot suunnitelmien mukaan. Lähtö DN40.

Lattiakaivot	Kalusteet on esitetty kalusteluettelossa (kts. piirustus nro xxxx)

Käyttövesipatterit

Käyttövesipattereita asennetaan: minne

Käyttövesipatterit varustetaan kertasäätö- ja sulkuventtiilein. Käyttövesipattereiden teho on enintään 200 wattia.

Patteri	Valmistaja, malli / tuotenumero
Käyttövesipatteri	Tyyppi tai kts. kalusteluettelo

Muut laitteet

Laite	Valmistaja, malli / tuotenumero
Vesiposti	Tyyppi tai kts. kalusteluettelo
Paloposti	Tyyppi tai kts. kalusteluettelo
Pikapaloposti	Tyyppi tai kts. kalusteluettelo

Viemäriverkostot

Yleistä

Viemäreissä ei saa olla minkäänasteisia asennusvirheitä, painumia tai takalaskuja rakennuksen luovutusvaiheessa. Urakoitsija osoittaa viemäreiden (jv + sv) virheettömyyden viemäreiden sisäpuolisella videokuvauksella. Katso myös kohta 10.2.4 Viemäreiden huuhtelu ja kuvaus.

Työmaavesien käsittelyssä noudatetaan Helsingin kaupungin ympäristöviranomaisen ja rakennusvalvonnan määräyksiä sekä pääkaupunkiseudun työmaavesiohjetta https://julkaisu.hsy.fi/paakaupunkiseudun-tyomaavesiohje/kokoraportti.html

Viemärit

Viemärit	Valmistaja, malli / tuotenumero
Sisäpuoliset jätevesiviemärit	Uponor HTP/dB-muoviviemärijärjestelmällä (M), ruostumattomasta teräsputkesta (RST) tai haponkestävästä teräsputkesta (HST) suunnitelmien mukaan
Sisäpuoliset sadevesiviemärit	PE hitsattavavasta muoviputkesta (M) tai ruostumattomasta teräsputkesta (RST) tai haponkestävästä teräsputkesta (HST) suunnitelmien mukaan.
Ulkopuoliset viemärit	Maa-asennus PVC-muoviputkista kumirengastiivistein (viemärin tyyppi määräytyy peitesyvyyden mukaan)

Viemäreiden asennuksessa ja äänieristyksessä noudatetaan valmistajan kirjallisesti julkaisemia ohjeita.

Pystyviemäreiden suunnanmuutokset liityttäessä pohjaviemäriin tehdään 3x30 kulmakappaleilla. Pystyviemäreiden pohjakulmat ja sivuttaissiirrot kerroksissa valetaan betoniin (l=1000 mm, paksuus putken ympärillä 100 mm).

Viemärit eristetään työselostuksen luvun 7 Eristys ja suunnitelmien mukaan.

Raitisilmakammiot varustetaan sulamisvesikaivoin ja viemärein. Tilakohtaisten iv-koneiden poistoviemärit tehdään kromatusta kupariputkesta. Konehuoneeseen asennettujen iv-koneiden viemärit tehdään muoviputkesta. Mikäli iv-koneessa ei ole sisäänrakennettua vesilukkoa, näkyvälle osalle tehdään vesilukko (h=50mm tilakohtaisissa ja h=200 mm keskitetyissä koneissa).

Sisäpuolisten sadevesiviemäreiden tulee kestää painekoe vedellä, katso kohta 10.2.5 Viemäreiden tiiviyskokeet.

Kattokaivot viemäreineen lämpimään tilaan saakka sekä muut suunnitelmiin merkityt kaivot ja viemärit varustetaan sähkösulatuksella.

Putkistovarusteet

Pystyviemäreiden alapäät varustetaan puhdistusyhteillä. Vaakaviemäreiden puhdistusaukot rakennuksen sisällä ja alapohjassa suunnitelmien mukaan, kuitenkin vähintään 20 m välein. Ulkopuolella vähintään 40 m välein. Rakennuksen perusmuurin lävistävä viemäri varustetaan välittömästi perusmuurin ulko- tai sisäpuolisella puhdistusaukolla. Tonttiviemäri varustetaan vähintään yhdellä puhdistusaukolla.

Tuuletusviemäreiden yläpäät vesikatolla varustetaan jäätymissuojalla.

Kaikki asennustyössä tarvittavat ja suunnitelmissa esitetyt putkistotarvikkeet kuuluvat urakkaan ilman eri mainintaa.

Laite	Valmistaja, malli / tuotenumero
Puhdistusyhde	Uponor Muovipuhdistusyhde HTP- tai dB-putkelle Geberit Silent-db20 puhdistusyhde PE-putkelle
Jäätymissuoja	Uponor tuuletusviemärin jäätymisuoja 110/100

Kannakkeet

Kannakoinnissa noudatetaan putkistojen ja kanavien kannatusohjetta RT 103447.

Kannakkeiden tulee olla säädettäviä ja lukittavia (vrt. kierretanko+mutterit). Reikänauhakannakointia ei hyväksytä.

Kaikki kannakkeet sinkittyä terästä, paitsi kylmissä tiloissa ja rakenteissa, kuten ryömintätilassa, vesikattorakenteessa, ullakolla ja lämmittämättömässä autohallissa, haponkestävää terästä.

Ontelolaattojen onteloihin asennettavat viemärit kannakoidaan ennen jälkivalua.

Kaivot

Kaivo	Valmistaja, malli / tuotenumero
Kattokaivot	Cu- tai RSt-kaivo sähkölämmityksellä
Terassikaivot	HFe-kaivo sähkölämmityksellä, putkikoko DN100
Jätevesien tarkastuskaivot	Kaivot on esitetty kaivopiirustuksessa
Pintavesikaivot	Kaivot varustetaan lietepesällä, hiekkasihdillä ja jäätymissuojalla. Kaivot on esitetty kaivopiirustuksessa
Sadevesien tarkastuskaivot	Kaivot on esitetty kaivopiirustuksessa

Kaivojen kansistot pelastusteillä ja ajoväylillä 40 tonnia ja muualla 25 tonnia.

Erikoiskaivot ja pumppaamot

Erikoiskaivo/pumppaamo	Valmistaja, malli / tuotenumero
Jätevesipumppaamo
Sadevesipumppaamo
Perusvesipumppaamo
Öljynerotuskaivo
Hiekanerotuskaivo
Rasvanerotuskaivo

Kaivojen kansistot raskaan liikenteen väylillä 40 tn ja muualla 25 tn.

Pumppaamojen ohjauskeskukset ja erottimien hälytyskeskukset sisältyvät toimitukseen, hälytykset liitetään keskitettyyn rakennusautomaatiojärjestelmään.

Hulevesien viivytys- ja imeytysjärjestelmät

LVI-urakkaan sisältyvät järjestelmän osat on esitetty suunnitelmissa.

Järjestelmän osa	Valmistaja, malli / tuotenumero
Viivytyskasetit
Viivytysputket
Virtauksen säätökaivot
Imeytyskaivot

Sammutusvesijärjestelmät

Palopostit ja pikapalopostit

Palopostit ja vesijohtoverkostoon liitettävät pikapalopostit asennetaan suunnitelmien mukaisesti.

Sammutusvesinousut

Tornitalo varustetaan kuivanousujohdolla palokunnan sammutustöitä varten. Palokunnan syöttöventtiili ja nousut venttiileineen asennetaan suunnitelmien mukaisesti. Putkina käytetään kuparia tai ruostumatonta terästä. Mikäli käytetään puristusliitoksia, niiden tulee olla kaksoispuristettavia varustettuna sisäisin vuodonilmaisuin. Kupariputket tehdään juottamalla.

Ilmanvaihtojärjestelmät

Yleistä

Lyhyt kuvaus järjestelmästä, esim. keskitetty vai hajautettu.

Peruskorjauskohteissa tässä kohdassa kerrotaan nykyisestä järjestelmästä ja kuvataan urakan sisältö pääpiirteissään ilmanvaihtojärjestelmien osalta.

Ilmanvaihtojärjestelmät

Asunnot

Asunnoissa on keskitetty tulo-/poistoilmanvaihtojärjestelmä lämmön talteenotolla varustettuna. Keskitetyt koneet varustetaan jäähdytyspatterilla suunnitelmien mukaan.

Ilmanvaihtoa ohjataan keskitetyllä rakennusautomaatiojärjestelmällä tiloihin ja/tai kanaviin sijoitettavien olosuhde- ym. antureiden mittaustulosten perusteella. Koneet käyvät vakiopaineohjauksella. Lisäksi koneita on mahdollista ohjata myös ulkolämpötilan ja kalenteri/aikaohjelman mukaan.

Asukkaalla on mahdollisuus tehostaa ilmanvaihtoa huoneistokohtaisesti liesikuvusta. Kun liesikuvun poistoilmavirtaa tehostetaan, tehostuu myös tuloilmavirta suunnitelmien mukaisesti.

TAI

Asuntojen ilmanvaihto järjestetään omalla huoneistokohtaisella koteloidulla tulo / poistoilmanvaihtolaitteella, joka on varustettu lämmön talteenottojärjestelmällä. Koneiden käyntinopeutta ohjataan huoneistojen liesikuvusta, ohjaukset ja hälytykset liitetään väylällä keskitettyyn rakennusautomaatiojärjestelmään.

Yleiset tilat (porrashuoneet, käytävät, varastot, ryömintätilat, hissikuilut)

Porrashuoneiden ilmanvaihto järjestetään porrashuonekohtaisella tulo / poistoilmanvaihtolaitteella, joka on varustettu lämmöntalteenotolla. TAI Porrashuoneilla on omat huippuimurit katolla.

Hissikuilujen ilmanvaihto on yhdistetty porrashuoneiden ilmanvaihtoon. TAI Hissikuilujen ilmanvaihto järjestetään omalla tilaa palvelevalla tulo / poistoilmanvaihtolaitteella, joka on varustettu lämmöntalteenotolla.

Varastojen ilmanvaihto järjestetään omalla tiloja palvelevalla tulo / poistoilmanvaihtolaitteella, joka on varustettu lämmöntalteenotolla TAI Varastojen ilmanvaihto on kytketty asuntojen keskistettyyn ilmanvaihtokoneeseen.

Alapohjan ilmanvaihto on järjestetty erillisin lämpötilan mukaan ohjatuin poistopuhaltimin. Alapohjan korvausilma-aukot ja kanavoinnit on esitetty ilmanvaihtosuunnitelmissa.

Talopesula

Ilmanvaihto järjestetään omalla tilaa palvelevalla tulo / poistoilmanvaihtolaitteella, joka on varustettu lämmöntalteenotolla. Kone liitetään keskitettyyn rakennusautomaatiojärjestelmään.

Jos talopesulassa käytetään hormiliitännällä varustettuja kuivausrumpuja, johdetaan kuivausrummun poistoilma vesikatolle. Kuivausrummun poistopuhallin käy kuivausrummun mukaan. Kuivausrummun ulospuhallus- ja raitisilmakanavat liitetään rummun läheisyyteen asennettavaan LTO-yksikköön.

Talosauna

Ilmanvaihto järjestetään omalla tilaa palvelevalla tulo/ poistoilmanvaihtolaitteella, joka on varustettu lämmöntalteenotolla. Kone liitetään keskitettyyn rakennusautomaatiojärjestelmään.

Kerhotila

Ilmanvaihto järjestetään omalla tilaa palvelevalla tulo / poistoilmanvaihtolaitteella, joka on varustettu lämmöntalteenotolla. Kone liitetään keskitettyyn rakennusautomaatiojärjestelmään ja kerhotilaan asennetaan lisäaikakytkin.

Liiketilat

Ilmanvaihto järjestetään omalla tilaa palvelevalla tulo / poistoilmanvaihtolaitteella, joka on varustettu lämmön talteenotolla ja jäähdytyksellä. Kone liitetään keskitettyyn rakennusautomaatiojärjestelmään ja liiketilaan asennetaan lisäaikakytkin.

Ravintolan keittiön ilmanvaihto järjestetään omalla tuloilmakoneellaan ja rasvanpoistopuhaltimella. Ruuanvalmistus ja astianpesupisteet varustetaan ammattikäyttöön tarkoitetuilla huuvilla suunnitelmien mukaan. Koneet liitetään keskitettyyn rakennusautomaatiojärjestelmään ja keittiöön asennetaan lisäaikakytkin.

Pysäköintihallit

Lämmittämättömässä pysäköintihallissa on koneellinen poistoilmanvaihto. Puhallin liitetään keskitettyyn rakennusautomaatiojärjestelmään ja ilmanvaihtoa ohjataan portaattomasti tarpeen mukaan hiilimonoksidi- ja hiilidioksidiantureiden mittaustulosten perusteella.

Ilmanvaihtokoneet

Asuntojen keskitetyt ilmanvaihtokoneet valitaan siten, että tulo- ja poistoilmavirtoja voidaan tehostaa vähintään 30% suunnitelluista käyttöajan ilmavirroista (huoneistokohtaisen tehostusmahdollisuuden ollessa kyseessä, voidaan huomioida Sisäilmasto- ja ilmanvaihto-oppaan samanaikaisuuskerroin) Huoneistokohtaiset koneet valitaan siten, että ilmavirtoja voidaan tehostaa vähintään 30% ja pienentää enintään 60% suunnitelluista käyttöajan ilmavirroista.

Koneellisen tulo- ja poistoilmajärjestelmän ominaissähköteho saa olla enintään suunnitelmissa esitetyn ja energiaselvityksen mukainen. Ominaissähkötehon (SFP-luku) mittaus ja laskenta (pöytäkirja) sisältyy urakkaan.

Lämmön talteenottolaitteiden hyötysuhteen todentaminen mittauksin sekä kesä (+5°C) että talvi (-5°C) olosuhteissa sisältyy urakkaan.

Huippuimurit

Kokoojakammio/kattoläpivienti	Ulkopuoli sinkitty teräslevy Eristys 75 mm EI 60 mineraalivilla Sisäpuoli sinkitty reikälevy Reikälevyn ja villan väliin asennetaan muovikalvo Kattoläpiviennin ja puhaltimen väliin asennetaan tärinänvaimentimet mallia Lining
Siipipyörä	Dynaamisesti tasapainotettu
Puhallin	Ylöspäin puhaltava Salpakiinnitys ja tuulilukitus salpa Turvakytkin
Moottori	EC-moottori Suojausluokka IP54 Moottorilta otetaan lämpörelehälytys
Kuormituksen vartija	kts. Kojeluettelo
Ohjaus	VAK

Koteloidut kojeet (tila- / huoneistokohtainen ilmanvaihtojärjestelmä)

Kotelo	Kotelon on oltava tiivis kauttaaltaan (sisältä ja ulkoa) valkoiseksi maalattu Suojausluokka IP 34 Pohjan on oltava vesitiivis Kattoasennus tehdään laitetoimittajan asennuslevyllä Kiinnitetään rakenteisiin laitetoimittajan tärinänvaimentimilla Kondenssivesien poistoputki ja min. 50 mm vesilukko (laitetoimituksessa) Kansi lukittavissa Kotelot kiinnitetään niin, että kannakkeisiin asennetaan tärinänvaimentimet
Puhaltimet	Pistotulppaliitäntä Huoltoa varten irrotettavissa (siipimutterit)
Suodattimet	Tulosuodatin ePM1 60 % (F7) tai parempi suunnitelmien mukaan Poistosuodatin ePM10 70 % (M5)
Lämmöntalteenottokenno	Vastavirtakenno tai pyörivä regeneratiivinen lämmönsiirrin suunnitelmien mukaan Kenno varustetaan erillisellä jäätymissuojatermostaatilla Lämpötilahyötysuhde min 80%
Jälkilämmityspatteri	Sähköpatteri Termostaatti, jonka irtoanturi asennetaan tulokanavaan
Huoltokytkin	Huoltokytkin kojeen sisällä plus pistotulppaliitäntä
Ohjaus	Palvelualue + VAK

Kaikki koneet liitetään rakennusautomaatiojärjestelmään. Koneiden ohjauskeskusten on oltava kiinteistön rakennusautomaatiojärjestelmään yhteensopiva ja IV-urakoitsijan tulee varmistaa ennen laitteiden tilaamista AU-urakoitsijalta pakettikoneiden soveltuvuus kohteeseen RAU-suunnitelmien ja väyläliitäntöjen mukaisesti.

Erilliset tulo/poistoilmakoneet (keskitetty ilmanvaihtojärjestelmä)

Kotelo	Koje asennetaan yhtenäisen sinkityn palkkialustan (min h=200 mm) päälle ja varustetaan sekä säätöjaloilla että tärinänvaimentimilla Kondenssivesien poistoputki ja min. 50 mm vesilukko ”pallo” (laitetoimituksessa) Kojeiden huoltoluukut varustetaan metallisilla tukevarakenteisilla saranoilla sekä kiinnityssalvoilla ja tarkastusikkunoilla. Kammioihin valaisimet.
Äänenvaimentimet	Kone varustetaan tulo- ja poistopuolen äänenvaimennusosilla
Pellit	Tiiviisti sulkeutuvia lämpöeristettyjä monisälepeltejä varustettuna säätö- ja lukituslaittein Kehysrakenne on sinkittyä terästä, tiiveysluokka T4 Säätö- ja sulkupellit on varustettava selvillä auki-/kiinniasentoa osoittavilla kilvillä ja akselitapit lisäksi pellin asentoa osoittavilla hahloilla Toimitetaan toimilaitteen kiinnitysalustalla ja vivustolla.
Puhaltimet	Keskipakoispuhaltimia taaksepäin kaartuvin siivin sijoitettuna äänivaimennettuun koteloon EC-moottorilla tai taajuusmuuttajakäyttö Varustetaan joustavin liittimin Puhaltimien tulee olla dynaamisesti tasapainotettuja Huoltoa varten irrotettavissa
Suodattimet	Tulosuodatin ePM1 60 % (F7) tai parempi suunnitelmien mukaan Poistosuodatin ePM10 70 % (M5) Puhtaan suodattimen painehäviö max 60 Pa Pölynvarauskyky vähintään 1000 g/m² vastuksella 120 Pa Koneille toimitetaan täysi sarja varasuodatinkennoja (suodattimet + kehykset) Paine-eromittarit. Kunkin paine-eromittarin viereen asennetaan kilpi, johon on merkitty puhtaan ja likaisen suodattimen paine-erot yksikkönä Pa.
Lämmöntalteenottokenno	Vastavirtasiirrin Varustetaan kesäkäyttöpellillä Varustetaan jäätymissuojalla (lohkosulatus) Lamelliväli 4,0 mm Varustetaan korroosionkestävällä kondenssivesialtaalla ja vesilukolla 28 mm:n poistoyhteineen putkiurakkaan kuuluvaa poistoputkea varten Kondensoituva vesi valuu myötävirtaa alaspäin Lämpötilahyötysuhde min 80%
Jälkilämmityspatteri	Patterit kupariputkea alumiinilamellein Lamelliväli min 2,5 mm Rakennepaine 1,0 MPa Nestepuolen painehäviö saa olla max 10 kPa.
Huoltokytkin	Huoltokytkin kojeen sisällä
Ohjaus	VAK

Kanavistot

Kaikki asennustyössä tarvittavat kanavat ja niihin liittyvät osat, tarvikkeet ja varusteet kuuluvat urakkaan.

Kanavat

Käytettävien kanavien on täytettävä kaikki YM:n asetuksessa sisäilmastosta ja ilmanvaihdosta esitetyt vaatimukset. Ilmanvaihtokanavien varusteineen tulee olla puhtausluokiteltuja. Kanavien on oltava öljyttömiä, valmiiksi pestyjä kanavia, jotka toimitetaan työmaalle tulpattuina.

Kanavamitoituksen on noudatettava standardia SFS 3541. Kanavat ja kanavaosat liitetään toisiinsa tiiviisti SFS 4699 standardin mukaan. Kanavaosina käytetään tehdasvalmisteisia tyyppihyväksyttyjä osia, haarat kanavistoon tehdään T-kappaleilla. Kanavat liitetään toisiinsa tehdasvalmisteisilla kumirengasliitoksella ja liitokset lukitaan niittaamalla. Suorakaidekanavat liitetään toisiinsa listaliitoksella ja lukitaan ruuvilla (6mm) kulmat varustetaan kulmasuojilla.

Kanava	Valmistaja, malli / tuotenumero
Pyöreät kanavat	EKOD/Fläkt, Lindab Safe, NORDDuct/ ETS Nord
Suorakaidekanavat	NORDrect/ETS Nord suunnitelmissa esitetyssä laajuudessa
Valmiiksi eristetyt kanavat
Erikoiskanavat	Rasvakanavat EI120, seinämävahvuus 1,25 mm
Soikiokanavat

Kannakkeet

Kaikki kannakkeet ovat sinkittyä terästä, paitsi kylmissä tiloissa ja rakenteissa, kuten ryömintätilassa, vesikattorakenteessa, ullakolla ja lämmittämättömässä autohallissa, haponkestävää terästä.

Kannakkeiden tulee olla säädettäviä ja lukittavia (vrt. kierretanko+mutterit). Reikänauhakannakointia ei hyväksytä. Kannakkeiden maksimi asennusväli 2,0 m.

Kanavavarusteet

Kaikki kanavavarusteet on oltava tehdasvalmisteisia ja niistä on toimitettava tekniset tiedot suunnittelijan tarkastettavaksi. Kanavavarusteiden on puhtaudeltaan, tiiviydeltään ja kestävyydeltään täytettävä samat vaatimukset kuten kanaviston, johon ne liittyvät.

Varuste	Valmistaja, malli / tuotenumero
Äänenvaimentimet	Fläkt BDER, Lindab KVDP
Puhdistusluukut	kanavajärjestelmän mukaan
Palopellit	Fläkt ETPR moottorilla
Säätöpellit	Fläkt Iris, Lindab EKOSI

Pääte-elimet

Pääte-elinten tulee olla tyyppihyväksyttyjä. Savunrajoittimina käytettävien pääte-elinten tulee täyttää niille asetetut virtaustekniset ja palonkestovaatimukset. Pääte-elimistä tulee olla julkaistut toiminta- ja säätökäyrästöt sekä mittausohjeet. Pääte-elimet kiinnitetään kanavistoon kiinnityskehyksen avulla. Tarvittaessa venttiileihin asennetaan korotusrengas.

Päätelaitteiden asennuksessa tulee huomioida, ettei ilmavirran vaikutusalue osu palovaroittimen tai saunoissa kiukaan ohjaustermostaatin kohdalle.

Keskuskoneiden ulkosäleiköt ovat lumisuojattuja. Ulkosäleikköjen väri arkkitehdin ohjeiden mukaan.

Huoneistokohtaisen iv-kojeen yhteydessä ulkosäleikköä ei varusteta hyttysverkolla.

Pääte-elin	Valmistaja, malli / tuotenumero
Poistoilmaventtiilit	Malli TAI kts. ilmanvaihtosuunnitelmat
Tuloilmaventtiilit	Malli TAI kts. ilmanvaihtosuunnitelmat
Siirtoilmaelimet	Malli TAI kts. ilmanvaihtosuunnitelmat
Ulkosäleiköt	Malli TAI kts. ilmanvaihtosuunnitelmat
Ulospuhalluskatokset	Malli TAI kts. ilmanvaihtosuunnitelmat
Ulkoilmaventtiilit	Malli TAI kts. ilmanvaihtosuunnitelmat

Liesikuvut

Liesikupu varustetaan konepestävällä metalliverkkorasvasuodattimella, sähkövalolla, äänenvaimentimella ja palonrajoitinventtiilillä. Osien tulee olla helposti pestävissä tai vaihdettavissa. Liesikuvun tulee olla ns. höyrykupu, tasomallisia / ulosvedettäviä kupuja ei käytetä.

Liesikuvun tehostuskäyttöä varten tuloilmasäätöpellin sähkö- ja ohjausviestikaapeli kytketään liesikuvun yhteyteen tai tarvittaessa muuntajalla liesikuvun kaksoispistorasiaan. Liesikuvun ja tuloilman tehostuspellin yhteensopivuus ja toiminta tulee varmistaa IU:n ja SU:n kesken.

ER-kohteissa (palvelutalot, ryhmäkodit yms. erityisasuminen) liesikuvut ovat lisäksi kosteus- ja liesivahtitoiminnolla varustettuja.

Tarvittaessa liesikuvun takareunaan asennetaan lista peittämään liesikuvun ja seinän väliin jäävä rako. Listan tulee olla samaa materiaalia ja väriä kuin liesikupu.

Liesikupu	Valmistaja, malli / tuotenumero
Liesikuvut, tehostusmahdollisuus	Swegon CASA Funk, Folk tai Tango, Airfi Pia
Liesikuvut säätimellä	järjestelmän mukaan
Huuvat (ammattikeittiöt)	ks. piirustusnumero xxx

Kattoläpiviennit

Teräsrunko

Ulkopuolella sinkitty teräslevy

Eristys 75 mm EI 60 mineraalivilla

Sisäpuoli sinkitty reikälevy

Reikälevyn ja villan väliin asennetaan muovikalvo

Kattoläpivienti varustetaan sadesuojalla (sadekatos / puhallinosa)

Kattoläpiviennin ja puhaltimen väliin asennetaan tärinänvaimentimet.

Väestönsuojalaitteet

Kaikki kriisiaikaisten VSS-laitteiden (laitteet ja kanavat) hankinta ja asennus kuuluu rakennusurakkaan. Ilmanvaihtourakkaan sisältyy väestönsuojan rauhanajan ilmanvaihtolaitteiden hankinta ja asennus suunnitelmien mukaan.

Savunpoistopuhaltimet

Pysäköintihalli varustetaan suunnitelman mukaisilla savunpoistopuhaltimilla. Korvausilma otetaan nosto-oven tai erillisten ulkoilmasäleikköjen kautta suunnitelmien mukaan.

Rakennusautomaatio

Yleistä

Kiinteistön säätö-, ohjaus- ja valvontatoimintoja ohjataan Internet-pohjaisen rakennusautomaatiojärjestelmän alakeskuksen avulla. Alakeskukset kaapeloidaan keskenään yhdeksi yhtenäiseksi järjestelmäksi.

Rakennusautomaatiojärjestelmän toimittajan tulee toteuttaa kiinteistön rakennusautomaation tietoliikenteen suojaus Att:n erillisen Kiinteistöjen tiedonsiirron toteutus-, suunnittelu- ja hankintaohjeen mukaisesti. Toimittajan on sovittava palomuurin toteuttajan Helsingin kaupungin asunnot Oy:n ICT-tiimin (tietoliikenne@hekaoy.fi) kanssa tietoliikenteen suojauksen yksityiskohdat, kuten käytettävän IP-osoiteavaruuden sekä kytkimen porttitiedot. Yhteydenotto tehdään edellä mainittuun osoitteeseen riippumatta siitä, onko kyseessä Hekan vai joku muu kohde.

Rakennusautomaatiojärjestelmä liitetään aina etäkäyttöä varten internettiin kiinteistön palomuurilla varustetun kiinteän verkkoyhteyden (TCP/IP) kautta. Palvelimen tulee aina sijaita valvonta-alakeskuksessa, jossa ovat paikallinen web-palvelinohjelmisto, pistetietokanta ja web-yhteensopivat kuva- ym. tiedostot. Etäkäyttö tapahtuu Hekan kohteissa rakennusautomaatiotoimittajan pilvipalvelun kautta ja muissa kohteissa etäyhteydellä alakeskukseen. Etäkäyttö tapahtuu suoraan selaimella ilman laitevalmistajakohtaisia ohjelmistoja eli etäkäyttö ei saa edellyttää laitevalmistajan ohjelmistojen asentamista etäkäyttöpäätteeseen. Ohjelmistopäivitykset tulee olla mahdollista suorittaa etäyhteydellä.

Selaimella tulee voida tehdä mm. seuraavat asiat:

nähdä dynaamiset graafiset LVIS-prosessikaaviot, joissa on havainnollisesti esitetty käytön kannalta olennaiset pisteet

nähdä kaaviokohtaiset toimintaselostukset

ohjata toimilaitteita ja ohjauspisteitä

muuttaa säädön asetusarvoja, säädön parametrejä ja aikaohjelmia

muuttaa käyttöoikeuksia ja lisätä käyttäjiä

kuitata hälytyksiä; alakeskukseen tulee voida määritellä mitkä hälytykset voidaan kuitata vain paikallisesti

tarkastella hälytyshistoriaa: listata aktiiviset hälytykset, kuitatut hälytykset, kuittaamattomat hälytykset, eteenpäin siirretyt hälytystiedot

tarkastella historiatietoja

ohjelmoida ja muuttaa pistekohtaisia parametrejä kuten viiveitä.

Alakeskukset varustetaan paikallisella selainpohjaisella graafisella käyttöpäätteellä, josta tulee voida tehdä samat käyttötoimenpiteet kuin etäkäytöllä kosketusnäytön avulla. Paikalliset käyttöpäätteet ovat suoraan yhteydessä alakeskukseen, ei pilvipalvelun kautta. Alakeskuksen käyttöpäätteeltä tulee voida olla selaimella yhteydessä myös kohteesta ulospäin. Käyttötarkoituksena on esim. Internet-pohjaisen huoltokirjan käyttö.

Kaikki alakeskukset lähettävät GSM-modeemilla hälytyksiään sekä sähköpostina että tekstiviestinä käyttäjän GSM-puhelimeen. Automaatiourakoitsija vastaa laitteiden sijoittelusta kuuluvuuden kannalta parhaaseen paikkaan.

GSM-modeemin liikenne tulee määritellä siten, että modeemi voi vain lähettää tietoa, se ei saa välittää yhteydenottoja kiinteistöautomaation järjestelmään kohteen ulkopuolelta.

Käyttäjän hankinnat:

Kaikissa kohteissa kiinteistön laitteiden tarvitsema nettiliittymä ja GSM-modeemin SIM-kortti hankitaan rakennuttajan tai kohteen loppukäyttäjän toimesta. Palomuurilaitteisto on tilaajan erillishankinta. Urakkaan kuuluu hankinnan avustus siten, että tuotteet saadaan kohteelle käyttöön oikea-aikaisesti.

Taloautomaatiojärjestelmät

Rakennusautomaatiojärjestelmän laitemerkki on hyväksytettävä rakennuttajalla ja Hekan kohteissa Hekalla ennen tilaamista.

Seuraavissa työselostuksen osissa on määritelty automaatiourakkaan liittyviä toimenpiteitä.
Asennustyön vaatimukset; katso luku 7 Laitteiden merkintä; katso luku 7 Käyttöönotto; katso luku 9 Tarkastukset; katso luku 9 Huoltokirja; katso luku 9 Luovutusmateriaali; katso luku 9 Käyttökoulutus; katso luku 9
Seuraavissa suunnitelma-asiakirjoissa on määritelty ja esitetty automaatiourakkaan liittyviä asioita
Pohjapiirustukset (VAK:n ja teknisten tilojen ulkopuolisten anturien sijainti) Järjestelmäkaavio Kojeluettelo Säätö- ja virtauskaaviot Pisteluettelot

Urakkaan sisältyy varmuuskopiot sekä valvomo- että alakeskusohjelmista, jotka toimitetaan tilaajalle.

Käyttöliittymä

Rakennusautomaatiojärjestelmän käyttöliittymä on graafinen. Järjestelmä- ja laitekohtaiset grafiikat toteutetaan erillisen ATT:n Grafiikkaohjeen mukaan. ATT:n rakennusautomaation nimeämisohje löytyy tämän asiakirjan liitteestä 1 ja rakennusautomaation grafiikkaohje liitteestä 2.

Laitteet

Paikalliskäytön tulee sisältää ainakin seuraavat laitteet

Tuote	Laitetyyppi	Minimitoimintavaatimus
Paikalliskäyttöpääte	Multi-touch kosketusnäyttö 15”	Nähdä dynaamiset graafiset LVIS-prosessikaaviot, joissa on havainnollisesti esitetty käytön kannalta olennaiset pisteet. Nähdä kaaviokohtaiset toimintaselostukset. Ohjata toimilaitteita ja ohjauspisteitä Muuttaa säädön asetusarvoja, säädön parametrejä ja aikaohjelmia. Muuttaa käyttöoikeuksia ja lisätä käyttäjiä. Kuitata hälytyksiä; alakeskukseen tulee voida määritellä mitkä hälytykset voidaan kuitata vain paikallisesti. Tarkastella hälytyshistoriaa: listata aktiiviset hälytykset, kuitatut hälytykset, kuittaamattomat hälytykset, eteenpäin siirretyt hälytystiedot Tarkastella historiatietoja. Ohjelmoida ja muuttaa pistekohtaisia parametrejä kuten viiveitä.

DDC-alakeskukset

Laitteet

Urakan tulee sisältää kaikki järjestelmäkaaviossa esitetyn tiedonsiirron vaatimat laite- ja ohjelmistolisäykset. Lisäksi alakeskuksessa tulee olla valmiudet BACnet-, Modbus RTU-, Modbus TCP/IP- ja Mbus-pohjaisten väylien liittämiseen. Kaikki nämä väylät tulee voida liittää samaan alakeskukseen yhtaikaisesti.

Kaikki rakennusten väliset tiedonsiirtoyhteydet, niin kaapeli- kuin radioyhteydet, tulee suojata ukkospurkauksilta ja suurilta ylijännitteiltä.

Alakeskuksen tulee sisältää ainakin prosessoriyksikkö, virtalähde ja akustoyksikkö, viestinsiirron sovituselektroniikan yksikkö ja liitäntälaitteet.

Alakeskuksen tulee olla täysin itsenäinen kaikkien säätö, valvonta ja aikaohjaustoimintojen osalta.

Alakeskuksen tulee hakea kellonaika automaattisesti internetyhteyden kautta.

Alakeskusten kotelointi on ryhmäkeskuksen koteloinnin sisään rakennettuna
vähintään IP20 ja IV-konehuoneissa tai lämmönjakohuoneissa vähintään IP43.

Koteloiden ovien on oltava saranoituja ja irrotettavalla avaimella lukittavia.

Koteloiden oviin tehdään taskut piirustuskansioita varten.

Liityntäyksiköiden on oltava pistoyksikkörakenteisia monipistekortteja.

Liityntäyksiköissä on oltava kaikki pistetaulukoiden edellyttämiin hälytys, indikointi, mittaus ja ohjaustoimintoihin tarvittavat yksiköt, releet, muuntimet yms. siten, ettei ulkoisia apulaitteita tarvita.

Järjestelmässä on oltava valmius kaikilta osiltaan, mikäli suunnitelma-asiakirjoissa ei ole vaadittu suurempaa laajennusvaraa, vähintään 50 % laajennukseen ilman että moduuleja tai ohjelmia tarvitsee lisätä muuten kuin lisäyksen aiheuttaman sovelluksen osalta. Kussakin alakeskukseen kootussa moduulikokonaisuudessa tulee olla valmiina varapisteitä 10 % ao. kotelossa käytetystä pistetyyppimäärästä, kuitenkin vähintään 1kpl kutakin käytettyä tyyppiä. Lisäykset ja laajennukset eivät saa aiheuttaa pitempiaikaisia katkoksia kiinteistön järjestelmän toiminnassa.

Tuote	Tyyppi	Minimitoimintavaatimus
Keskusyksikkö	Mikroprosessori- pohjainen, vapaasti ohjelmoitava.	P-, PI- ja PIDsäätö. Kompensointisäädöt ja caskadisäädöt. Minimi- ja maksimirajoitustoiminnot. Lepovälyksen muodostus asetusarvon siirto, "kuollut alue" säätöportaiden välillä. Mittausten keskiarvot ja min/maxvalinnat. Aritmeettiset funktiot. Aikafunktiot, viiveet.
Akusto	72 h reaaliaikakellolle ja häviävälle muistille, sis. kumulatiiviset mittaukset
Digitaaliset tulot	Hälytykset, käyntitilatiedot	Sekä sulkeutuvalta että avautuvalta koskettimelta.
Digitaaliset lähdöt	Ohjaukset	Potentiaalivapaa relelähtö 230 V/50 Hz/2 A
Analogiset tulot	Mittaukset	Omien antureiden lisäksi 4..20 mA tai 0.. 10 V
Analogiset lähdöt	Säädöt	Suhteellinen DCviesti 0..10 V Oikosulkusuojattu
Pulssitulot	Kokonaismäärä- mittaukset	< 20 ms pulssin kesto 20 pulssia sekunnissa
Modeemi	GSM/4G-modeemi hälytysten siirtoon 4G-sähköpostiviesteinä tai SMS-viesteinä.	Urakoitsijan on varmistettava radiosignaalien kuuluvuus kyseisessä tilassa, johon modeemi asennetaan.
Tukiasema	WLAN-tukiasema langattomien päätelaitteiden yhdistämisestä radioteitse kiinteään verkkoon	ks. Kiinteistöjen tiedonsiirron toteutus, suunnittelu- ja hankintaohje
Palomuuri	VPN reititin-palomuuri	ks. Kiinteistöjen tiedonsiirron toteutus, suunnittelu- ja hankintaohje

Vähintään ryhmä, ohjaus ja lukitusjohdoille asennetaan katkaistavat riviliittimet.

Lämpötilamittausten tarkkuus on < +/- 0,6 °C.

Lämpötilasäätöjen tarkkuus on < +/- 1 °C.

Säädöissä ei saa esiintyä jatkuvaa huojuntaa.

Ilmastointijärjestelmien säätöpiirien vakauden ja vasteiden tulee täyttää standardin SFS5768 vaatimukset.

Lämmitys- ja lämminvesijärjestelmien säätöpiirien vakauden ja vasteiden tulee täyttää Energiateollisuus ry:n voimassa olevan ”Rakennusten kaukolämmitys, Määräykset ja ohjeet K1” vaatimukset.

Maalämpötapauksissa käyttövesivaraajan lämpötilalle tavoitellaan tavanomaisessa käytössä alle 6 °C päivittäistä huojuntaa, eikä huojunta saa missään tapauksessa olla yli 10 °C.

Kokonaismäärämittauksista on saatava kumulatiiviset lukemat kyseiseltä ja edelliseltä vuorokaudelta sekä kokonaiskulutuksesta.

Kaikki mitattavat suureet sekä niihin liittyvät laitteet (venttiilit, puhaltimet, pumput, peltimoottorit) liitetään trendiseurantaan. Lukutiheys on 10 min ja tietoja säilytetään vähintään 24 kuukauden ajan. Säätöpiirejä viritettäessä trendiajon lukutiheys tulee olla 1 min.

Käyttöliittymän grafiikalta tulee olla nähtävissä/tulostettavissa raporttina seuraavat historiatiedot kulutusmittareilta energian tuotosta tai kulutuksesta: Energia alusta asti, kuukausittainen energia viimeisen kahden vuoden ajalta, vuosittainen energia viimeisen kymmenen vuoden ajalta ja hetkellinen teho.

Valvomosovelluksen tulee generoida sähköposti- ja/ tai SMS-viestin aktiivisista hälytyksistä, lähettää se vastaanottajalle ja jäädä odottamaan kuittausviestiä. Jos kuittausviestiä ei saada, hälytykset lähetetään tietyn viiveen jälkeen seuraavalle henkilölle. Hälytysviestien eteenpäin lähetyksiin käytettävä komentosarja tulee sisältää lähetys-, vastaanotto-, kuittaus- ja edelleen lähetys –ominaisuudet sekä varauksena viikonloppuhälytysten priorisointi. Hälytysviestien osalta tulee olla mahdollisuus välittää hälytykset 5 eri puhelinnumeroon tai sähköpostiin.

GSM/4G-modeemin tekstiviesti ja sähköpostiviesteillä tapahtuva järjestelmänohjaus komentosarjojen avulla tulee olla ehdottomasti poissa käytöstä ja tämä tulee olla dokumentoituna RAU-luovutusaineistossa.

Kenttälaitteet

Ajastimet, mittausanturit ja -lähettimet

Kaikki vesianturit asennetaan suojataskuihin

Lähettimien ulostuloviestit on joko 0…10 V tai 4…20 mA.

Anturien kotelointi on huoneessa vähintään IP30, kanavassa vähintään IP42 sekä putkessa ja ulkona vähintään IP43.

Tuote	Tyyppi	Minimimittaustarkkuus
Lämpötila-anturit	Pt1000, Ni1000 tai termistori	0,6 C
Painelähettimet (neste)	Pietsoresistiivinen anturi	Mittausalueesta 2 % Hystereesi < 0,5 % mittausalueesta
Paine-erolähettimet(ilma)	Terminen virtauselementti tai kalvo	Mittausalueesta 3 Pa Aikavakio < 5 s
Virtauslähettimet (ilma)	Terminen virtauselementti tai kalvo	Mittausalueesta 5 %
Kosteuslähettimet	Kapasitiivinen ohutkalvoanturi	Mittausalueesta 0…90%RH 3 % ja 90…98%RH 5 %
Valomääräanturit	Mittaelementtinä fotodiodi	Mittausalueesta 0 … 1000 lux 3 %
Läsnäolotunnistimet	IR tai mikroaalto	Herkkyys 50 cm liikkeet, Mittauskulma vaakasuuntaan vähintään 180
Tärinänilmaisimet	Pietsokeraaminen anturi	2 m valvonta-alue teräkselle
CO2-lähettimet	Selektiivinen fotoakustinen tai NDIR-anturi	Mittausalueesta 40 ppm + 3% lukemasta Aikavakio < 2 min
Ajastimet	Painikkeellinen digitaalinen tai mekaaninen kytkinajastin	Minimi- ja maksimiaika mukaan lukien vähintään 5 vaihtoehtoa. Jäljellä oleva aika nähtävissä <20 % maksimiajasta tarkkuudella Syöttö 24 Vac
Langattomat lämpötila-anturit	0,5 C Kantama yli 1000 m esteettömässä tilassa. Patterien kesto mittaavana anturina 60 min mittausvälillä 12 vuotta
Langattomien lämpötila-anturien reititin	Pinta-asenteinen Pistorasialiitännällä Sähköteho < 10 W
Langattomien lämpötila-anturien keruuyksikkö	Käyttöjännite 24 V Verkon koko min 50 anturia Modbus-liitäntämahdollisuus

Läsnäolotunnistimissa on aseteltava raja-arvo.

Tärinänilmaisimissa on aseteltava herkkyys.

Keskiarvoanturien (määrätty kaavioissa) on oltava vähintään 2 m pitkiä lanka-antureita.

Toimilaitteet

Säätävien toimimoottoreiden tulee toimia ohjausviestillä 0…10 V.

Toimimoottoreissa on käsiohjauslaitteet, joilla sähköinen ohjaus ohitetaan. Ellei käsiohjauslaite katkaise automaattisesti moottorin käyttöjännitettä, moottorille pitää lisätä kytkin, jolla käyttöjännite voidaan katkaista käsiohjauksen voimassaolon ajaksi.

Toimilaitteen ulkopuolelta on nähtävissä toimilaitteen asento.

Toimilaitteiden tarvitsema DC/ACmuunnin tulee sijaita toimilaitteissa kiinteästi asennettuna.

Kaikkien toimilaitteiden mukana on seurattava suomenkieliset käyttöohjeet sekä taajuudenmuuttajan mukana lisäksi suomenkielinen tekninen käsikirja.

Tuote	Laitetyyppi	Minimitoimintavaatimus
Venttiilimoottori, käyttövesiverkosto	Elektroninen työntöliikkeinen toimimoottori	Ajoaika < 30 s min
Muut venttiilimoottorit	Elektroninen työntöliikkeinen toimimoottori	Ajoaika <2 min
Peltimoottorit	Elektroninen kääntökulmainen toimimoottori	Vääntömomentti 5 Nm / sälepellin m2, kuitenkin vähintään 15 Nm
Moniporrasmuuntajat	1-nopeuskäyttöihin varustettuna kytkimellä ulostulojännitteen valintaa varten, 2-nopeuskäyttöihin kahdella kytkimellä ulostulojännitteiden valintaa varten	Kytkimet 5-asentoisia, asentoja vastaavat ulostulojännitteet välillä 80...230 V
Taajuuden- muuttajat	PWM/VVC tai vähintään PAM	Täytettävä voimassa olevat EMC-määräykset, mm.EN550011 (käyrä 1B). RFI-suodattimet on sisällyttävä toimitukseen sisäänrakennettuina. 100 % maa- ja oikosulkuohjaus. 100 % galvaaninen erotus ohjaus- ja teho-osien välillä. Yliharmoniset jännitteet vaimennettu verkkoon päin. Rajoittamaton päälle- ja poiskytkentöjen määrä. Kiinteä näyttö ja näppäimistö.

Tuloilmakojeiden ulkoilmapeltien toimilaitteet tulee varustaa jousisulkulaitteilla virtakatkojen varalta.

Auki/kiinni-toimisten peltimoottorien nimellisjännite on 24 V.

Jatkuvasääteisten peltimoottorien syöttöjännite on 24 V.

Venttiilien toimilaitteiden säätövoima valittava venttiilityypin mukaan.

Taajuudenmuuttajasta on saatava ulos täysi verkkojännite, jotta moottoreita ei ole tarpeen ylimitoittaa. Taajuusmuuttajien ylikellotus (yli 50 Hz ja jaksonaika alle 20 ms) tulee olla mahdollista säätää esim. IV-mittaustyön yhteydessä ja on oltava mahdollista asetella myös rakennusautomaation käyttöliittymältä.

Taajuudenmuuttajassa kaikkien näyttötoimintojen on oltava selväkielisiä.

Automaatiourakoitsija asettelee taajuusmuuttajiin moottoreiden käynnistys- ja pysäytyssekvensseille ominaisen ramppiajan, minkä aikana taajuusmuuttajan taajuus laskee tai nousee hallitusti sekä esim. IV-koneiden peltimoottorit sulkeutuvat hallitusti auki- tai kiinniasentoon.

Taajuudenmuuttajan on oltava kotelointiluokaltaan sijoituspaikkaa vastaava. IV-konehuoneissa ja vastaavissa teknisissä tiloissa luokka on vähintään IP54, sähkökeskuksissa IP20.

Venttiilit

Kaikkien urakassa toimitettavien venttiileiden on oltava samanmerkkisiä.

Venttiileiden säätökäyrä on logaritminen. Prosessin tulee kokonaisuutena toimia lineaarisesti.

Suljetun venttiilin sallittu vuoto annetulla käyttöpaineella saa olla korkeintaan 0,05 %.

Säätöventtiilien auktoriteetin on oltava vähintään 50% (1:50) säädettävään verkostoon nähden

DN 50 ja suuremmat venttiilit laipallisia.

LTO-järjestelmän venttiilit mitoitetaan 30 % vesi-glykoliseokselle.

Glykolijärjestelmän venttiilit aina laipallisia.

Kaukolämpöverkoston moottoriventtiilit:

Energiateollisuus ry:n hyväksymiä.

Rakennepaine PN 16, rakennelämpötila = 150 C.

Pesä valurautaa, sisäosat ruostumatonta terästä.

Sulkupaine vähintään 1 MPa.

Muut moottoriventtiilit:

Rakennepaine PN 10, rakennelämpötila = 120 C.

Sisäosat ruostumatonta terästä tai pronssia.

Sulkupaine vähintään 0,2 MPa.

Eristys

Yleistä

Osastoivien rakenteiden lävistykset tehdään palokatkosuunnitelman mukaan.

Kaikki LVI-laitteet, -putket ja -kanavat eristetään työselostuksen tämän osan mukaisesti siten, että kaikki eristystyössä tarvittavat materiaalit ja tarvikkeet kuuluvat urakkaan ilman eri mainintaa. Tämän lisäksi LVI-piirustuksissa on esitetty erikseen eristettäviä laitteita, putkia ja kanavia, jotka kuuluvat eristysurakkaan.

Eristysurakoitsijan on sovittava putki- ja ilmanvaihtourakoitsijan kanssa eristystyön aikataulu ja eristeiden sekä eristystyön vaatima tilavaraus.

Eristystyöhön, -asennukseen sekä -materiaaleihin liittyvät määritelmät ja lyhenteet LVI-50-10344 mukaan :

Lyhenne	Eriste, määrite
Aa	Päällystämätön mineraalivillakouru
Ac	Alumiinilaminaatilla päällystetty mineraalivillakouru
Ef	Solukumieriste jonka saumat liimataan yhteen. Eristeen alku- ja loppupäät liimataan putkeen kiinni.
Ba	Alumiinilaminaatilla päällystetty lamellimatto
Bb	Mineraalivillaverkkomatto
K	Höyrysulku
6	PVC-muovilevy (syttymisherkkyysluokka 1, palonleviämisluokka I)
10	Kuumasinkitty teräslevy

Määritelmä	Selite
Kytkentäjohto	Palvelee yhtä kalustetta
Jakojohto	Palvelee 2 kalustetta (tässä työselostuksessa käsitettä jakojohto ei käytetä, jakojohdon eristys = runkojohdon)
Runkojohto	Palvelee 3 (2) useampaa kalustetta

Lämmitys-, jäähdytys-, vesi- ja viemäriputkien eristykset

Eristeiden lämmönjohtavuuden (λ) vähimmäisvaatimukset

Eristeiden maksimi sallittu lämmönjohtavuus:

dt °C	10 °C	50°C	100 °C
λ	0,035 W/m°C	0,040 W/m°C	0,045 W/m°C

Eristyskohteet, -tyypit ja –paksuudet

Putkien lämpöeristyksissä noudatetaan ohjeita LVI-50-10344 ja LVI-50-10345.

Ei näkyvällä tarkoitetaan putkea yms. joka on asennettu rakenteen sisään, koteloon, alaslaskuun tai hormiin.

Putkiston osa	Eristesarja, paksuus	Tyyppi	Päällyste	Paikka, huomautuksia
Kaukolämpösiirrin laitteineen ja lämmönjakohuoneen kaukolämpöputket	25	Aa	6	Lämmönjakohuone (1) (5)
Maalämpökeskuksen putket	25	Aa	6	Lämmönjakohuone (1)
Lämpöjohdot	23 23 19 mm	Aa Ac Ef	6 - K	Näkyvä eristys Ei näkyvä eristys Lattialämmitysputket huoneiston alakatossa
Jäähdytysputket (+7°C)	22 22 19 mm 19 mm	Ac Aa Ef Ef	K 6K K K	Nousuputket hormissa Runkoputket käytävillä Näkyvä eristys Ei näkyvä eristys
Lämminvesijohto: runkojohdot	23 23	Aa Ac	6 -	Näkyvä eristys Ei näkyvä eristys
Lämminvesijohto: kytkentäjohdot	- 13 mm	- Ef	- -	Näkyvä eristys Ei näkyvä eristys (2) (3)
Kylmävesijohto: runkojohdot	23 23	Aa Ac	6K K	Näkyvä eristys Ei näkyvä eristys (9)
Kylmävesijohto: kytkentäjohdot	- 13 mm	- Ef	- -	Näkyvä eristys Ei näkyvä eristys (2) (3) (4)
Sadevesiviemäri (sisäpuoliset sadevesiviemärit eristetään kauttaaltaan)	22 22 50 mm	Aa Ac Ac	6K K K	Näkyvä eristys Ei näkyvä eristys (7) Ryömintätilassa
Jätevesiviemäri	50 mm 60 mm 60 mm	Bb Bb Bb	- - -	Ryömintätilassa Viemäri hormissa (6) (8) Viemäri kylpyhuoneen katossa (6)
Tuuletusviemärit	22 22	Aa Ac	6 -	Näkyvä eristys (8) Ei näkyvä eristys (8)

Huomautuksia

Lämpimät laipalliset venttiilit ja armatuurit eristetään.

Alakattorakenteeseen asennettavat kytkentäjohdot päällystetään solukumikourulla (Ef), jonka saumat teipataan.

Seinä- ja lattiarakenteeseen asennetut kytkentäjohdot tehdään muoviputkesta asennusputkessa.

Vesipostien kytkentäjohdot eristetään aina (eristys: 21 Aa 6K).

Tehdasvalmisteisen lämmönjakopaketin putket eristetään muita putkistoja vastaavalla tavalla.

Raskasmineraalivilla (≥80 kg/m3)

Sisäpuoliset sadevesiviemärit eristetään kattokaivolta lähtien pohjaviemäriin asti, samoin pohjaviemäri, mikäli se sijaitsee näkyvissä ryömintätilassa.

Tuuletusviemärit lämpöeristetään kylmässä tilassa (esim. ullakko).

Maahan asennettava vesijohto suojataan eristelevyllä.

Huom.! Lämmittämättömissä tiloissa (esim. alapohja, kylmä autotalli tms.) kaikkien lämpö- ja vesijohtojen eristyspaksuus on aina sarja 25.

Poistumisteillä ei saa käyttää solukumieristeitä.

Putken eristys rakenteiden läpimenokohdissa

Eristetyn putken lävistäessä rakenteen viedään eriste katkaisematta rakenteen läpi ja läpivienti tiivistetään ilmatiiviiksi. Putken kulkiessa osastoivan seinän tai välipohjan läpi, eristys tehdään palokatkosuunnitelman mukaan. Jos seinien jälkipaikkaus tehdään ennen varsinaista putkieristystyötä, on lävistyskohdat eristettävä erikseen ennakkoon. Kun putken eristeelle on määrätty höyrytiiveys, on eriste suojattava vastaavasti.

Eristämättä jätettävät putkiston osat, laitteet ja varusteet

Eristämättä jätetään:

Palopostien haarajohdot ja paloverkosto

Kylmän- ja lämpimänveden näkyviin jäävät kalusteiden kytkentäjohdot (Huom! kastelupostin kytkentäjohto eristetään aina)

Seinällä näkyvillä olevat pattereiden kytkentäjohdot ja pystynousut (verhokotelossa olevat eristetään)

Varoventtiilin ulospuhallusjohto

Tyhjennys-, ilmanpoisto- ja painemittareiden kytkentäjohdot sekä paisuntajärjestelmä

Säiliön ja laitteen arvokilpi

Lämmitysjärjestelmän täyttöjohto

Paisunta-astia

Linjasäätö- ja sulkuventtiilit lämpimässä tilassa

Pumput.

Ilmanvaihtolaitteiden eristys

Eristyskohteet, -tyypit ja –paksuudet

Kanavien lämpöeristyksissä noudatetaan ohjeita LVI-50-10344 ja LVI-50-10345.

Ei näkyvällä tarkoitetaan kanavaa, joka on koteloitu, alaslaskussa tai hormin sisällä.

Kanaviston osa	Eristesarja, paksuus	Tyyppi	Päällyste	Paikka, huomautuksia
Pyöreä tuloilmakanava (jäähdytetty tuloilma, ei paloeristystä)	13 mm 13 mm	Ef Ef	10K K	Näkyvä eristys (5) Ei näkyvä eristys
Kanavat betonielementtihormeissa	13 mm -	Ef -	- -	tulokanava poistokanava
Pyöreä kanava (paloeristetty)	paloluokan mukaan	Bb Bb	10 -	Näkyvä eristys (5) Ei näkyvä eristys
Pyöreä kanava (jäähdytetty tuloilma, paloeristetty)	paloluokan mukaan	Bb Bb	10K -	Näkyvä eristys (5) Ei näkyvä eristys
Raitisilmakanava huoneistokohtainen LTO-laite	2x13 / 50 mm 2x13 mm	Ef / Ba Ea	10K K	Näkyvä eristys (5) Ei näkyvä eristys
Raitisilmakanava tuloilmakone	100 mm 100 mm	Ba Ba	10K K	Näkyvä eristys (5) Ei näkyvä eristys
Korvausilmakanava alapohjassa	50 mm 50 mm	Bb Bb	- -	Ei näkyvä eristys Näkyvä eristys
Kanava ullakkotilassa	LVI 50-10345 taulukko 5 / paloluokan mukaan	Bb Bb	K K	Näkyvä eristys (1) (2) (4) Ei näkyvä eristys (1) (2)
Kanava tasakaton papukerroksessa	paloluokan mukaan	Bb	-	Ei näkyvä eristys (1) (2) (3)
Ulospuhalluskanava	19 / 50 mm 19 mm	Ef / Ba Ef	10K K	Näkyvä eristys (5) Ei näkyvä eristys
Poistoilmakanava tulo/poistoilmakone	19/50 mm 19 mm	Ef/Ba Ef	10K K	Näkyvä eristys (5) Ei näkyvä eristys

Huomautuksia

Palo- ja lämpöeristyksen on yhdessä täytettävä LVI 50-10345 taulukko 5 Talotekniikka RYL 2024 mukainen eristepaksuus kuitenkin siten, että eristeiden yhteenlaskettu lämmöneristävyys vastaa 100 mm lämpöeristystä

Mikäli kanavalle ei ole määrätty paloeristettä, kanava lämpöeristetään LVI 50-10345 taulukko 5 Talotekniikka RYL 2024 mukaisesti kuitenkin siten, että eristeen paksuus on vähintään 100 mm.

Paputilaan asennettavien kanavien eristyksen päälle kiedotaan 2-kertainen rakennusmuovi. Kaikki saumat teipataan.

Käyttöullakolla näkyvissä olevat kanavaeristykset päällystetään, päällyste 10 K.

Ilmanvaihtokonehuoneessa kanavaeristykset päällystetään niiden sijaitessa alle 2,5 metrin korkeudella konehuoneen lattiasta.

Kaikki kanavaosat ja –varusteet eristetään kuten kanavisto, johon ne liittyvät.

Kanavan eristys rakenteiden läpimenokohdissa

Paloeristetyn kanavan lävistäessä osastoivan seinärakenteen tai välipohjan, eristys tehdään palokatkosuunnitelman mukaan. Ulkoilmakanava eristetään aina myös seinärakenteen kohdalla (2x13 mm, Ef).

Asennustyö

Asennustyön yleiset vaatimukset

Asennustyössä on huomioitava kaikki ne ohjeet ja määräykset, jotka on luetteloitu tämän työselostuksen luvussa 1.

LVI-urakoitsijan työnjohtajien ja asentajien ammattitaidon on oltava riittävä. LVI-urakoitsijoiden on toimitettava työmaalle Talotekniikka RYL 2024-julkaisu, joka on tarkoitettu työmaalla asennustöitä tekevän henkilöstön apuvälineeksi asennustöitä tehtäessä. LVI-urakoitsijoiden on lisäksi toimitettava työmaalle asennustöiden apuvälineeksi ne LVI-ohjekortit, joihin viitataan työselostuksessa tai alla esitetyn listan mukaisissa kohdissa TalotekniikkaRYL:ssa.

Mikäli jokin työ suoritetaan vastoin valvojan määräyksiä, rakentamismääräyskokoelmissa, tyyppihyväksyntäpäätöksissä, TalotekniikkaRYL:ssä tai TalotekniikkaRYL:ssä viitatuissa LVI-ohjekorteissa esitettyjä asennusohjeita tai työssä käytetään tarkoitukseen soveltumattomia rakennusaineita, on rakennuttajalla oikeus urakoitsijan kustannuksella teettää työ uudestaan, ellei urakoitsija itse korjaa huomautuksen saatuaan tehtyjä virheitä. Myös epäsiisti ja huolimaton asennustyö voidaan määrätä purettavaksi ja tehtäväksi uudestaan hyvien asennustapojen mukaisesti.

Ennen vastaanottotarkastusta urakoitsijan on jälkipuhdistettava pölynimurilla kojeensa ja laitteensa sisältä.

Työselostuksen perustana on Talotekniikka RYL 2024 ja tässä työselostuksen osassa viitataan Talotekniikka RYL 2024:iin ja täsmennetään sen ohjeita, määräyksiä ja malleja.

Asennustyössä noudatetaan ensisijaisesti piirustuksissa esitettyjä asennusdetaljeja. ATT:n tyyppidetaljeissa on ohjeistettu esim. viemäriputkien kannakointia.

Talotekniikka RYL 2024; 20.00.0 LVI-järjestelmien toiminnalliset vaatimukset,

Talotekniikka RYL 2024; 20.00.1 LVI-järjestelmien tuotteet kohdat 1-6,

Talotekniikka RYL 2024; 20.00.2 LVI-järjestelmien ja tuotteiden vaatimat tilat

Talotekniikka RYL 2024; 20.00.3 LVI-järjestelmien työn suoritus

Talotekniikka RYL 2024; 20.00.6.4 Purettavat LVI-järjestelmät ja tuotteet

Talotekniikka RYL 2024; 20.00.7 LVI-järjestelmien työnaikaiset ympäristövaikutukset

LVIA-järjestelmien, -laitteiden ja -tuotteiden merkinnät tehdään kaiverretuin 2-kerrosmuovikyltein (valkoinen pohja, musta teksti), jotka kiinnitetään pysyvästi ko. merkintäkohteeseen helposti luokse päästävään kohtaan helposti luettavalla fontilla.

Piiloon jäävät laitteet ja varusteet merkitään selvällä näkyvällä merkinnällä peittävän rakennusosan pintaan kiinnitetyllä kaiverretulla 2-kerromuovikyltillä (valkoinen pohja, musta teksti)

Ko. urakoitsija kiinnittää järjestelmään ja sen tuotteisiin virtaussuuntaa osoittavat nuolet

Turvallisuuteen liittyvillä varoitus- ja opastuskilvillä merkitään ne laitteet, joiden merkintää rakennusvalvontaviranomainen tai muu hyväksyvä osapuoli edellyttää, esimerkiksi palopostit, viemärien sulkuventtiilit ja ilmanvaihdon pysäytyskytkin, jota käytetään hätätilanteissa.

Lämmitys ja jäähdytys (Talotekniikka RYL 2024; 21.1 Lämmitysjärjestelmät ja 21.4 Jäähdytysjärjestelmät)

Talotekniikka RYL 2024; 21.10.0.5 Käyttöturvallisuus, 21.10.3.1 Asennus, 21.10.3.2. Tuotteiden suojaus ja varastointi, 21.10.3.3 Järjestelmien ja tuotteiden merkintä

Lämmitys- ja jäähdytysjärjestelmien keskusosat

Energiateollisuus ry, K1-julkaisu

Talotekniikka RYL 2024; 21.11.1.7 Kaukolämpölaitteet, 21.11.1.8 Lämpöpumput

Talotekniikka RYL 2024; 21.11.3 Lämmitysjärjestelmien keskusosien työn suoritus

Talotekniikka RYL 2024;21.41.1 Jäähdytysjärjestelmien keskusosien tuotteet

Talotekniikka RYL 2024; 21.41.3. Jäähdytysjärjestelmien keskusosien työn suoritus

Rakennusten kaukojäähdytys: Yhtenäiset laatuvaatimukset, suositukset ja ohjeet, julkaisu J1 Energiateollisuus ry

Kylmäteknisten laitteiden, niiden asennuspaikkojen ja merkintöjen on täytettävä standardeissa SFS-EN 378-1 ja SFS-EN 378-3 esitetyt soveltuvat vaatimukset.

Lämmitys- ja jäähdytysjärjestelmien siirto-osat

Talotekniikka RYL 2024; 21.12.3.1 Asennus, 21.12.3.2 Merkinnät

Talotekniikka RYL 2024; 21.42.3.1 Asennus, 21.42.3.2 Merkinnät

Alakattorakenteet ja hormit; urakoitsijoiden on sovittava putkien, kanavien ja kaapeleiden asennusjärjestys ennen asennustöihin ryhtymistä. Se urakoitsija, joka laiminlyö velvoitteen asennusjärjestyksestä sopimisesta, purkaa omat asentamansa laitteet, jotta muut urakoitsijat saavat mahdutettua omat laitteensa niille varattuun tilaan.

Urakoitsijoiden on huomioitava eristysten ja alakattorakenteiden vaatimat tilantarpeet asennuksia tehtäessä. Erityisesti desibeli- ja palokattorakenteiden huomioonottaminen putkien asentamisessa on huomioitava ennen asennusvaihetta.

Paineelliset putket on asennettava siten, että mahdollinen vuoto tulee näkyviin (varustetaan vuodonilmaisimin). Putkien ja laitteiden tulee olla helposti tarkastettavissa ja korjattavissa.

Putkien ja kanavien risteyskohdassa tarvittavat suunnanmuutokset kuuluvat urakkaan.

Putkien on oltava puhtaita myös ulkopinnoiltaan. Tasoite-, maali- yms. epäpuhtaudet poistetaan pinnoilta välittömästi.

Kylmäaineputkistossa käytettävien tuotteiden on oltava standardin SFS-EN 378-2 mukaisia.

Kannakointi ja lämpölaajenemisen tasaaminen

RT 103447 Putkistojen ja kanavien kannakointi

LVI 12-10330 Putkistojen lämpölaajeneminen

Putkien kannakointia vannekannakkeilla (reikänauha) ei hyväksytä.

Kannakkeen ja putken välissä käytetään suojakumia. Ulkoseinille näkyviin asennettavien lämpöjohtojen seinäkannakkeissa ei käytetä suojakumia.

Lämpölaajeneminen ja nesteen virtauksesta syntyvät voimat eivät saa aiheuttaa putkien siirtymistä, irtoamista, rikkoontumista tai häiritsevää ääntä.

Muoviputkien lämpölaajenemisen tasaamisessa ja taivuttamisessa noudatetaan valmistajan ohjeita.

Uloskäytävällä kannatuksen on kestettävä putkien, niiden sisällön ja eristeen paino sekä mahdollisten ulkoisten kuormitusten paino myös palotilanteessa.

Kannakoinnissa noudatetaan lisäksi palokatkosuunnitelmaa.

Kylmäaineputkiston kannatuksen on täytettävä SFS-EN 378-2:n vaatimukset.

Läpiviennit

Talotekniikka RYL 2024; 21.12.3.5 ja 21.42.3.5 Läpiviennit

Läpivienneissä käytetään tehdasvalmiita läpivientikappaleita, joiden asennuksessa ja tiivistyksessä noudatetaan valmistajan kirjallisia asennusohjeita.

Seinä- ja lattialävistysten tulee olla ehdottoman ilmatiiviitä.

Putket eivät saa olla rakenteiden läpivientikohdissa kiinni rakenteessa.

Osastoivien rakenteiden lävistykset toteutetaan palokatkosuunnitelman mukaan.

Väestönsuojan seinälävistykset tehdään väestönsuojista annettujen teknisten määräysten mukaisesti.

Venttiilit ja putkistovarusteet

Talotekniikka RYL 2024; 21.12.1.5 Venttiilit, 21.12.1.8 Ilmanpoistimet, 21.12.1.9 Lämpömittarit, 21.12.1.10 Painemittarit, 21.12.1.11 Joustavat liittimet, 21.12.1.12 Lianerottimet, 21.12.1.13 Ohivirtaussuodattimet

Kaikki venttiilit ja laitteet (ilmanpoistimet yms.) on asennettava siten, että ne on mahdollista huoltaa.

Joustavia liittimiä ei lämmitysjärjestelmässä saa käyttää (ellei niitä ole suunnitelmissa esitetty).

Huoltoa ja puhdistusta vaativat laitteet ja ilmanpoistimet varustetaan erillisin suluin.

Lämmitysverkoston ylimmät ja muut ilmaa keräävät kohdat varustetaan käsikäyttöisillä ilmanpoistimilla. Ilmanpoistimia ei esitetä suunnitelmissa, vaan ne asennetaan putkistoon tarpeen mukaan.

Tyhjennyshanat asennetaan sellaisiin kohtiin, että verkosto on tyhjennettävissä huoltoa ja korjausta varten. Niitä ei esitetä suunnitelmissa, vaan ne asennetaan putkistoon tarpeen mukaan.

Urakoitsija määrittää rakenteisiin tehtävät tarkastusluukkujen sijainnit ja koot työmaalla, vaikka niitä ei olisi merkitty suunnitelmiin. Luukkujen tulee täyttää ympäröivän rakenteen palo- ja äänieristysvaateet.

Lämmitysjärjestelmien pääteosat

Talotekniikka RYL 2024 ; 21.13.0 Lämmitysjärjestelmän pääteosien yleiset vaatimukset, 21.13.1 Pääteosien tuotteet kohdat 1, 2, 5, 7

TalotekniikkaRYL 2024; 21.13.3.1 Asennus kohdat 1-3 ja 5, 21.13.3.2 Merkinnät

Patterit varastoidaan kuivassa ja viileässä tilassa.

Patterikannakkeiden merkitseminen, kiinnitysreikien poraaminen sekä kiinnittäminen kuuluvat putkiurakoitsijalle.

Putkiurakoitsijan on irrotettava kerran patterit ja niiden kannakkeet sekä patteriputkien nousujohtojen kannakkeet seinän tasoitusta ja maalausta varten. Tasoitus ja maalaustyön jälkeen ne kiinnitetään takaisin putkiurakoitsijan toimesta.

Patterit varustetaan suunnitelmien mukaisin äänieristetyin patteriventtiilein ja paluujohto varustetaan ääntä vaimentavalla sulkuventtiilillä.

Patterit asennetaan 120 mm valmiista lattiapinnasta ellei suunnitelmissa ole muuta esitetty.

Peruskorjauskohteissa käyttöön jäävät patterit irrotetaan, huuhdellaan, pestään ja maalataan ja kiinnitetään takaisin paikoilleen.

Lattialämmitys- ja viilennys

Talotekniikka RYL 2024; 21.13.1 Pääteosien tuotteet kohta 6 Lattialämmitys

Talotekniikka RYL 2024; 21.43.1 Pääteosien tuotteet kohta 6 Lattiaviilennys

Talotekniikka RYL 2024; 21.13.3.1.4 Lattialämmityksen asennus, 21.13.3.1.5 Pääteosien venttiilien asennus. 21.13.3.2 Merkinnät

Talotekniikka RYL 2024; 21.43.3.1.3 Lattiaviilennyksen asennus, 21.43.3.1.9 Pääteosien venttiilien asennus, 21.43.3.2 Merkinnät

Lattialämmityksen/viilennyksen toimittajan laatima asennussuunnitelma hyväksytetään LVI-suunnittelijalla ja rakennuttajalla ennen asennustöiden aloittamista.

Jäähdytysjärjestelmien pääte-osat

Talotekniikka RYL 2024; 21.43.0 Jäähdytysjärjestelmän pääteosien yleiset vaatimukset, 21.43.1 Pääteosien tuotteet kohdat 1, 2, 5, 9

TalotekniikkaRYL 2024; 21.43.3.1 Asennus Kohdat 1,2 ja 5, 21.43.3.2 Merkinnät

Eristyselementit

Talotekniikka RYL 2024; 21.12.1.2.1 Putkielementit

Tehdasvalmisteisten eristyselementtien malli (1- tai 2-putkielementti) on määritelty tämän työselostuksen luvussa 2.

Maanpinnan korkeusasemien vaatimat elementin suunnan muutokset kuuluvat urakkaan.

Asennus- ja liitostöissä noudatetaan valmistajan kirjallisia asennusohjeita.

Tarvittavat kiintopisteet ja paisuntalenkit tehdään valmistajan kirjallisen ohjeen mukaan.

Vesi ja viemäri (Talotekniikka RYL 2024; 21.2 Vesi- ja viemärijärjestelmät)

Talotekniikka RYL 2024; 21.20.3.1 Asennus, 21.20.3.2. Tuotteiden suojaus ja varastointi, 21.20.3.3 Järjestelmien ja tuotteiden merkintä

Talotekniikka RYL 2024; 21.25.3. Viemärijärjestelmien työn suoritus

Vesijärjestelmien keskusosat

Talotekniikka RYL 2024; 21.21.1.5.1 Paineenkorotuspumput, 21.21.3.1.3 Paineenkorotuspumppujen asennus, 21.21.3.1.7 Merkinnät

Katso myös tämän työselostuksen luku 8.2.1.

Vesijärjestelmien siirto-osat

Talotekniikka RYL 2024; 21.22.1.2 Vesijohdot

Talotekniikka RYL 2024; 21.22.3.1 Asennus, 21.22.3.2 Merkinnät

Paineelliset putket on asennettava siten että mahdollinen vuoto tulee näkyviin (varustetaan vuodonilmaisimin). Putkien ja laitteiden tulee olla helposti tarkastettavissa ja korjattavissa.

Kupariputkien haaroitukset tehdään kapillaariliitoksilla tehdasvalmiin osin.

Kupariputkissa ei saa käyttää puristusliitoksia, lukuun ottamatta näkyviin jääviä kalusteiden kytkentäjohtoja vesieristetyssä tilassa.

Kaikki pinta-asenteiset yhden tai useamman kalusteen kytkentäjohdot tehdään kromatusta kupariputkesta kromatuin putkikannakkein.

18 mm ja sitä suurempien kupariputkien suunnan muutoksia ei saa tehdä taivuttamalla.

Rakenteen sisään asennettavat vesijohdot tehdään muoviputkesta, joka asennetaan asennusputkeen. Asennusputkien mutkat tulee tehdä niin loiviksi, että putket on mahdollista vaihtaa.

Seinärakenteeseen asennettavat kalusteen kytkentäjohdot tehdään muoviputkesta asennusputkessa. Muoviset kytkentäjohdot varustetaan sellaisilla hanakulmarasioilla, että mahdollinen vuotovesi tulee näkyviin.

Käytävät, alakattorakenteet ja hormit; urakoitsijoiden on sovittava putkien, kanavien ja kaapeleiden asennusjärjestys ennen asennustöihin ryhtymistä. Se urakoitsija, joka laiminlyö velvoitteen asennusjärjestyksestä sopimisesta, purkaa omat asentamansa laitteet, jotta muut urakoitsijat saavat mahdutettua omat laitteensa niille varattuun tilaan.

Urakoitsijoiden on huomioitava eristysten ja alakattorakenteiden vaatimat tilantarpeet asennuksia tehtäessä.

Putkien ja kanavien risteyskohdassa tarvittavat suunnanmuutokset kuuluvat urakkaan.

Kaikki siistin ja asiallisen asennustyön aikaansaamiseksi tarvittavat helat, peitelevyt ja ruuvit kuuluvat urakkaan ilman eri mainintaa.

Kalusteiden kiinnityksessä käytettävät ruuvit ovat kromattuja tai sinkittyjä kalusteen mukaan.

Putkien on oltava puhtaita myös ulkopinnoiltaan. Tasoite-, maali- yms. epäpuhtaudet poistetaan pinnoilta välittömästi.

Katso myös tämän työselostuksen luku 8.2.9 Eristyselementit

Vesijohtojen kannakointi

RT 103447 Putkistojen ja kanavien kannakointi

LVI 12-10330 Putkistojen lämpölaajeneminen

Putkien kannakointia vannekannakkeilla (reikänauha) ei hyväksytä.

Kannakkeen ja putken välissä käytetään aina suojakumia.

Lämpölaajeneminen ja nesteen virtauksesta syntyvät voimat eivät saa aiheuttaa putkien siirtymistä, irtoamista, rikkoontumista tai häiritsevää ääntä.

Muoviputkien lämpölaajenemisen tasaamisessa ja taivuttamisessa noudatetaan valmistajan ohjeita.

Uloskäytävällä kannatuksen on kestettävä putkien, niiden sisällön ja eristeen paino sekä mahdollisten ulkoisten kuormitusten paino myös palotilanteessa.

Kannakoinnissa noudatetaan lisäksi palokatkosuunnitelmaa.

Vesijohtojen läpiviennit

Talotekniikka RYL 2024; 21.22.3.5 Läpiviennit

Läpivienneissä käytetään tehdasvalmiita läpivientikappaleita, joiden asennuksessa ja tiivistyksessä noudatetaan valmistajan kirjallisia asennusohjeita.

Seinä- ja lattialävistysten tulee olla ehdottoman ilmatiiviitä.

Lattiapinnan läpivientien katkaisukorkeus ja etäisyys seinäpinnoista tulee olla sellainen, että niiden vedeneristäminen on mahdollista. Keittiöissä läpivienti katkaistaan vähintään 100 mm vuotokaukalon yläpuolelta.

Osastoivien rakenteiden lävistykset toteutetaan palokatkosuunnitelman mukaan.

Väestönsuojan seinälävistykset tehdään väestönsuojista annettujen teknisten määräysten mukaisesti.

Venttiilit ja putkistovarusteet

Talotekniikka RYL 2024; 21.22.1.3 Venttiilit

Kaikki venttiilit ja laitteet on asennettava siten, että ne on mahdollista huoltaa.

Piiloon jäävät venttiilit merkitään selvästi näkyvällä merkinnällä (kaiverrettu 2-kerrosmuovikyltti).

Huoltoa ja puhdistusta vaativat laitteet varustetaan erillisin suluin.

Tyhjennyshanat asennetaan verkoston alimpiin kohtiin, että verkosto on tyhjennettävissä huoltoa ja korjausta varten. Niitä ei esitetä suunnitelmissa vaan ne asennetaan putkistoon tarpeen mukaan.

Vesi- ja viemärijärjestelmien pääteosat

Talotekniikka RYL 2024; 21.23.3.1 Asennus

Talotekniikka RYL 2024; 21.28.3.1 Asennus

Huoltoa ja puhdistusta vaativien laitteiden molemmin puolin asennetaan sulut.

Vesikalusteet asennetaan valmistajien kirjallisten ohjeiden mukaan.

Lattiamallinen WC-istuin kiinnitetään alustaan valmistajan kirjallisten ohjeiden mukaisesti esim. elastisella voimaliimalla. Ruuvinreiät ja istuimen jalka kitataan tiiviiksi silikonimassalla

Lattiakaivojen asennuksessa on varmistettava, että käytetty kaivo on yhteensopiva käytetyn vedeneristysjärjestelmän kanssa. Asennustyö tehdään tarkoin valmistajan kirjallisia ohjeita noudattaen.

Urakoitsija määrittää rakenteisiin tehtävät tarkastusluukkujen sijainnit ja koot työmaalla, vaikka niitä ei olisi merkitty suunnitelmiin. Luukkujen tulee täyttää ympäröivän rakenteen palo- ja äänieristysvaateet.

Viemärijärjestelmien keskusosat

Talotekniikka RYL 2024; 21.26.1.1 Erottimet

Talotekniikka RYL 2024; 21.26.1.2 Pumppaamot

Talotekniikka RYL 2024; 21.26.1.3 Perusvesikaivot

Talotekniikka RYL 2024; 21.26.3 Viemärijärjestelmien keskusosien työn suoritus

Viemärijärjestelmien siirto-osat

Talotekniikka RYL 2024; 21.27.1 Viemärijärjestelmien siirto-osien tuotteet

Talotekniikka RYL 2024; 21.27.3.1. Asennus, 21.27.3.2 Merkinnät

Viemäreihin asennetaan suunnitelmien ja määräysten mukaisiin paikkoihin puhdistusyhteet.

Alakattorakenteet ja hormit; urakoitsijoiden on sovittava putkien, kanavien ja kaapeleiden asennusjärjestys ennen asennustöihin ryhtymistä. Se urakoitsija, joka laiminlyö velvoitteen asennusjärjestyksestä sopimisesta, purkaa omat asentamansa laitteet, jotta muut urakoitsijat saavat mahdutettua omat laitteensa niille varattuun tilaan.

Urakoitsija määrittää rakenteisiin tehtävät tarkastusluukkujen sijainnit (esim. puhdistusluukkujen kohdalla) ja koot työmaalla, vaikka niitä ei olisi merkitty suunnitelmiin.

Lattialuukkujen pintamateriaalin on oltava sama kuin ympäröivässä lattiassa.

Luukkujen ja ryömintätilaan johtavien ym. kulkuaukkojen tulee täyttää ympäröivän rakenteen palo- ja äänieristysvaateet.

Vesikattorakenteeseen ja valuihin (esim. terassien viemäröinti) asennettavien muoviviemäreiden, joissa johdetaan kylmää vettä, liitokset tehdään erityisellä huolellisuudella.

Viemärit varustetaan suojatulpalla välittömästi jokaisen työvaiheen jälkeen.

Viemäriputkien on oltava puhtaita myös ulkopinnoiltaan. Tasoite-, maali- yms. epäpuhtaudet poistetaan pinnoilta välittömästi.

Putkiurakoitsijan on valvottava, että maakaivannot täytetään aluksi kivettömällä täytehiekalla.

Viemäreiden kannakointi

RT 103447 Putkistojen ja kanavien kannakointi

LVI 12-10330 Putkistojen lämpölaajeneminen

Kannakointia vannekannakkeilla (reikänauha) ei hyväksytä.

Kannakoinnissa noudatetaan lisäksi palokatkosuunnitelmaa.

Pystyviemäreiden pohjakulmat valetaan suojabetoniin.

Ryömintätilassa viemärit tuetaan myös sivuilta.

Viemäriläpiviennit

Talotekniikka RYL 2024; 21.27.3.5 Läpiviennit

Osastoivien rakenteiden läpiviennit tehdään palokatkosuunnitelman mukaan.

Märkätilan lattian lävistävä viemäri varustetaan vedeneristyslaipallisella mansetilla.

Ilmanvaihto (Talotekniikka RYL 2024; 21.3 Ilmastointijärjestelmät)

Talotekniikka RYL 2024; 21.30.1. Ilmastointijärjestelmien tuotteet, 21.30.2 Ilmastointijärjestelmien vaatimat tilat, 21.30.3.1 Asennus, 21.30.3.2. Työnaikaiset suojaukset, 21.30.3.3 Järjestelmien ja tuotteiden merkintä, 21.30.6 Ilmastointijärjestelmien korjaustyö

Ilmastointikoneiden keskusosat

Talotekniikka RYL 2024; 21.31.0 Ilmastointijärjestelmien keskusosien yleiset vaatimukset

Talotekniikka RYL 2024; 21.31.1 Ilmastointijärjestelmien keskusosat kohdat 1-5 ja 6-10

Talotekniikka RYL 2024; 21.31.2 Ilmastointijärjestelmien keskusosien vaatimat tilat

Talotekniikka RYL 2024; 21.31.3 Ilmastointijärjestelmien keskusosien työn suoritus

Talotekniikka RYL 2024; 21.31.6 Ilmastointijärjestelmien keskusosien korjaustyö

Ilmastointijärjestelmien siirto-osat

Talotekniikka RYL 2024; 21.32.0 Ilmastointijärjestelmien siirto-osien yleiset vaatimukset

Talotekniikka RYL 2024; 21.32.1 Ilmastointijärjestelmien siirto-osien tuotteet

Talotekniikka RYL 2024; 21.32.3.1 Asennus, 21.32.3.3 Merkinnät

Kanavahaara tehdään käyttämällä tehdasvalmisteista tiivisteellistä T-kappaletta.

Kanavia ei saa katkaista kulmahiomakoneella. Mikäli kanavistosta löytyy esim. metallipölyä, kaikki kanavat nuohotaan kokonaisuudessaan.

Kanavat on toimitettava työmaalle öljyttöminä, pestyinä ja tulpattuna (puhtausluokka P1).

Tulpat poistetaan vain kyseistä kanavaa koskevan asennustyön ajaksi. Asennetut kanavat pidetään tulpattuina koko asennustyön ajan. Asennettavat kanavat tulpataan lyhyidenkin työkatkojen ajaksi.

Kanavien on oltava puhtaita myös ulkopinnoiltaan. Tasoite-, maali- yms. epäpuhtaudet poistetaan pinnoilta välittömästi.

Käytävät, alakattorakenteet ja hormit; urakoitsijoiden on sovittava putkien, kanavien ja kaapeleiden asennusjärjestys ennen asennustöihin ryhtymistä. Se urakoitsija, joka laiminlyö velvoitteen asennusjärjestyksestä sopimisesta, purkaa omat asentamansa laitteet, jotta muut urakoitsijat saavat mahdutettua omat laitteensa niille varattuun tilaan.

Urakoitsija määrittää rakenteisiin tehtävien huolto- ja tarkastusluukkujen sijainnit ja koot työmaalla, vaikka niitä ei olisi merkitty suunnitelmiin.

Kanavien kannakointi

RT 103447 Putkistojen ja kanavien kannakointi

Enimmäiskannatusväli on 2000 mm.

Kannakkeiden tulee olla säädettäviä ja lukittavia (kierretanko+mutterit). Reikänauhakannakointia ei hyväksytä.

Kannakkeet kiinnitetään rakenteisiin tukevasti (esim. kiila-ankkuri).

Niittauksia kanaviin ja kiinnityksiä vaakakanavien laippoihin ei hyväksytä.

Kannakoinnissa noudatetaan lisäksi palokatkosuunnitelmaa.

Läpiviennit

Seinä- ja lattialävistysten tulee olla ehdottoman ilmatiiviitä.

Seinien ja välipohjien läpimenokohdissa kanavat eivät saa olla kiinteässä yhteydessä rakenteisiin.

Osastoivien rakenteiden lävistykset tehdään palokatkosuunnitelman mukaan.

Väestönsuojan seinälävistykset tehdään väestönsuojista annettujen teknisten määräysten mukaisesti.

Ilmastointijärjestelmien pääteosat

Talotekniikka RYL 2024; 21.33.0 Ilmastointijärjestelmien pääteosien yleiset vaatimukset

Talotekniikka RYL 2024; 21.33.1.3 Liesikuvut ja tuulettimet, 21.33.1.4 Ammattimaisten keittiöiden tulo- ja poistoilmalaitteet, 21.33.1.7 Ulkosäleiköt ja ulkoilmalaitteet, 21.33.1.8 Ulospuhallusilmalaitteet

Talotekniikka RYL 2024; 21.33.3.1 Asennus, 21.33.3.2 Työnaikaiset suojaukset, 21.33.3.3 Merkinnät

Päätelaitteiden asennuksessa huomioitava sähköarinat, valaisimet, putket, iv-kanavat yms. samalle alueelle tulevat laitteet, varusteet ja rakenteet, jotta päätelaitteet jäävät näkyville ja ne ovat säädettävissä ja huollettavissa.

Ulkosäleikköjen värin määrittää arkkitehti.

Tilakohtaisen iv-koneen ulkosäleikköä ei varusteta hyttysverkolla.

Rakennusautomaatio (Talotekniikka RYL 2024; 23.1 Rakennusautomaatiojärjestelmät)

Rakennusautomaatiojärjestelmä

Talotekniikka RYL 2024; 23.10.1 Rakennusautomaatiojärjestelmien tuotteet

Talotekniikka RYL 2024; 23.10.3 Rakennusautomaatiojärjestelmän työn suoritus

Talotekniikka RYL 2024; 23.10.4 Toteuttajan omatarkastus

Koteloiden ovien tulee olla saranoituja, irrotettavalla avaimella lukittavia.

Rakennusautomaatiojärjestelmien keskusosat

Talotekniikka RYL 2024; 23.11.1.1 Automaatiokeskukset, 23.11.1.3 Erilliset liittymät

Talotekniikka RYL 2024; 23.11.4.3 Rakennusautomaatiojärjestelmän parametrien asettelu ja viritys

Rakennusautomaatiojärjestelmien siirto-osat

Talotekniikka RYL 2024; 23.12.1 Rakennusautomaatiojärjestelmien siirto-osien tuotteet

Talotekniikka RYL 2024; 23.12.3 Rakennusautomaatiojärjestelmien siirto-osien työn suoritus

Rakennusautomaatiojärjestelmien pääteosat

Talotekniikka RYL 2024; 23.13.1 Rakennusautomaatiojärjestelmien pääteosien tuotteet

Talotekniikka RYL 2024; 23.13.3 Rakennusautomaatiojärjestelmien pääteosien työn suoritus

Asennusjärjestys

Talotekniikkaurakoitsijoiden on sovittava keskenään asennusjärjestys sellaisessa rakennuspaikassa, jossa asennustöitä tekee useampi urakoitsija. Mikäli joku urakoitsija asentaa omat laitteensa siten, että muille urakoitsijoille ei jää tilaa asentaa omia laitteitaan, puretaan ensin asennetut laitteet työn tehneen urakoitsija kustannuksella. Tämän jälkeen on syytä järjestää urakoitsijoiden kesken katselmus, jossa sovitaan asennusjärjestys, jota myös noudatetaan. Urakoitsijoiden keskinäiseen katselmukseen ei kutsuta suunnittelijaa ilman erityistä syytä.

LVI-urakoitsijoiden on huomioitava eristysten vaatimat tilantarpeet asennuksia tehtäessä.

Mikäli hankkeessa on tehdasvalmisteisia hormielementtejä, noudatetaan asennuksessa valmistajan asennusohjeita.

Hormielementteihin liittyviä ilmanvaihtokanavia ei saa asentaa ennen kuin hormien yläpäät ovat ummessa ja veden pääsy hormiin pysyvällä tavalla estetty.

Varastointi

Kaikki LVIA-laitteet, putket ja kanavat on varastoitava työmaalla niin, että ne eivät vahingoitu. Erityisesti tarvikkeet on suojattava työmaapölyltä ja kosteudelta. Kukin urakoitsija vastaa omien tarvikkeidensa asianmukaisesta varastoinnista.

Työmaajärjestys

LVIA-urakoitsijat huolehtivat omien rakennusjätteidensä toimittamisesta ja lajittelusta pääurakoitsijan toimittamiin keräyspisteisiin. Mikäli pääurakoitsija joutuu siivoamaan urakoitsijoiden laiminlyötyä jätteiden toimittamisen keräysastioihin, on pääurakoitsijalla oikeus veloittaa aiheutuneet siivouskustannukset ao. urakoitsijalta.

Työmaa, valvonta ja työnjohto

Kokoukset ja katselmukset

Työmaakokoukset

Työmaakokouksia pidetään vähintään kerran kuukaudessa.

Työmaakokouksissa on oltava läsnä aina LVI-urakoitsijoiden vastaavat työnjohtajat. Poissaoloista on sovittava erikseen rakennuttajan ja työmaan vastaavan työnjohdon kanssa.

Mikäli urakoitsijalla on asioita, jotka vaativat työmaakokouksen hyväksynnän, on ne esitettävä rakennuttajalle ja asianomaisille viikkoa ennen työmaakokousta. Työmaakokouksessa päätetään asioita, asiat käsitellään ennakkoon.

LVI-urakoitsijoiden on luovutettava työmaakokouspöytäkirjan liitteeksi työvaiheilmoitus, josta on käytävä ilmi seuraavat asiat:

LVI-töiden valmiusaste

Urakoitsija työvaihe suhteessa hyväksyttyyn kokonaisaikatauluun

Työvoima

Työmaakokouksessa hyväksytettävät asiat

Liitteet

Hyväksyttyjen laitteiden luettelot

Kokousten välillä laaditut tarkastus- ja katselmusmuistiot.

Asiakirja	Laatija
Työvaiheilmoitus liitteineen	PU (AU), IU

Rakennusvalvontaviraston aloitus- ja seurantakokoukset

Työmaalla järjestetään ennen varsinaisia LVI-teknisten töiden aloittamista LVI-tekninen aloituskokous.

Seurantakokouksia järjestetään aloituskokouksessa sovitussa laajuudessa.

Aloituskokouksen kokoon kutsumisesta vastaavat LV- ja IV-urakoitsijoiden työnjohtajat yhdessä. Aloituskatselmukseen kutsutaan seuraavat edustajat

Rakennusvalvontaviranomainen

Rakennuttajan edustajat (valvoja, projektipäällikkö)

LVI-suunnittelija

LVI-valvoja

Pääurakoitsijan vastaava työnjohtaja

LVI-urakoitsijoiden työnjohtajat

Aloituskatselmuksesta laaditaan pöytäkirja ja seurantakokouksista muistiot. Pöytäkirjat ja muistiot laativat LVI-urakoitsijoiden työnjohtajat, ellei siitä erikseen muuta sovita.

Asiakirja	Laatija
Aloituskokouksen pöytäkirja (ravan malli): kirjataan kokouksessa sovitut asennustyöhön ja seurantakokouksiin liittyvät asiat. Seurantakokousten muistiot.	PU, IU

Malliasennukset

Malliasennuskatselmus tehdään kaikista alkavista työvaiheista ja se suoritetaan kerran kunkin työvaiheen osalta.

Mallikatselmukset on pyrittävä järjestämään työmaakokousten yhteydessä ja katselmuksesta on informoitava asianomaisia ennakkoon (LVI-suunnittelija ja -valvoja, päävalvoja/projektipäällikkö, vastaavamestari ja tarvittaessa arkkitehti sekä rakenne- ja sähkösuunnittelijat).

Malliasennuksia tehdään ATT:n tarkastusasiakirjamallin ja valvontasuunnitelman mukaisesti työn etenemisen mukaan.

Asiakirja	Laatija	Kuittaaja
Pöytäkirjat: kirjataan mallikatselmuksissa käsitellyt asiat	LVIA-valvoja	LVI-suunnittelija

Valvonta ja laitehyväksynnät

Asennustyön valvonta ja valvonta-asiakirjat

Työmaalla käytetään tilaajan hyväksymää tarkastusasiakirjaa.

LVIA-urakoitsijoiden työnjohtajien on tutustuttava käytettävään tarkastusasiakirjaan yhdessä asennustyötä tekevän henkilöstön kanssa.

LVI-teknisessä aloituskokouksessa sovitaan tarkastusasiakirjassa esitettyjen tarkastusten vastuunjaosta.

LVIA-urakoitsijoiden työnjohtajat ovat velvollisia seuraaman, että tarkastusmenettely toimii kaikilta osin sovitulla tavalla. Urakoitsijan edustajat kutsuvat työmaalle aina tarkastuksessa tarvittava osapuolet työn etenemisen mukaan.

Kaikista suoritetuista tarkastuksista tehdään merkitä tarkastusasiakirjaan.

Laitteiden ja tarvikkeiden hyväksyttämismenettely

Kaikki työmaalle toimitettavat laitteet ja tarvikkeet on hyväksytettävä suunnittelijalla ja rakennuttajalla ennen niiden tilausta. Huoneistokohtaisen vedenmittausjärjestelmän ja rakennusautomaatiojärjestelmän toimittajat hyväksytetään lisäksi Hekan kohteissa Hekalla ennen niiden tilaamista.

Kaikista työmaalle toimitettavista laitteista ja tarvikkeista on toimitettava niihin liittyvät CE-merkintä- ja tyyppihyväksyntäpäätökset tai vastaavat asiakirjat sekä tekniset tiedot.

Suunnitelmien laadintahetkellä asiakirjat on toimitettava alla olevan luettelon mukaisesti. Urakoitsija päivittää luetteloa tarvittaessa.

Hyväksytettävä laite	Tekniset tiedot	CE-merkinnän hyväksyntäpäätös	Tyyppihyväksyntä- päätös	Huomautus
LÄMMITYSJÄRJESTELMÄT
Lämmönsiirrin	x
Lämpöpumppu	x
Pumppu (L)	x
Pumppu (V)	x
Pumppu (I)	x
Säätöventtiili (L)	x
Säätöventtiili (V)	x
Säätöventtiili (I)	x
Linjasäätöventtiili	x
Patteriventtiili	x
Patterit ja kattosäteilijät	x
Teräsputket	x
Kupariputket	x
Muoviputket	x
Putkielementit	x
x
VESI- JA VIEMÄRIJÄRJESTELMÄT
Pumppaamot rak. ulkopuolella	x
Pumppaamot rak. sisällä	x
Kaivot	x
Öljyn- ja rasvanerottimet	x
Viemärit	x
Putkielementit	x
Hanat	x
Posliinit	x
Lattiakaivot ja vedeneristyslaippa	x
Käyttövesipatterit	x
Säätöventtiilit	x
Kupariputket	x
Muoviputket	x
x
SAMMUTUSJÄRJESTELMÄT
Sprinklerikomponentit	x
Sprinkleriputket	x
Pikapalopostit	x
ILMANVAIHTOJÄRJESTELMÄT
Huippuimurit	x
Kanavapuhaltimet	x
Yhteiskanavapuhaltimet	x
Tilakohtaiset tulo/poistokojeet	x	x
Keskitetyt tulo/poistokojeet	x	x
Tuloilmaventtiilit	x
Poistoilmaventtiilit	x
Liesikupu	x
Korvausilmaventtiilit	x
Ovisäleiköt	x
Äänenvaimentimet	x	+M1-todistus
Säätöpellit	x
Palopellit	x
Kanavat ja kanavan osat	x
Savunhallintapellit	x
ERISTEET
Tekniset eristeet	x
Ilmanvaihtokanavien paloeristeet	x
RAKENNUSAUTOMAATIOJÄRJESTELMÄ
Automaatiourakoitsija	x
Laitetoimittaja	x
Laitteet (AU toimitukseen liittyvät)	x

Asiakirja	Laatija	Kuittaaja
Luettelo hyväksytettävistä laitteista	PU, IU, AU ym.	LVIA-suunnittelija

Tarkastukset ja käyttöönotto

Vastaanottotarkastuksia ja käyttöönottotoimenpiteitä tehdään jatkuvasti rakennustyön edistyessä. Kaikki asennustapa-, malliasennus- ja laitetarkastukset ovat osa vastaanottotarkastuskokonaisuutta. Rakennusaikana suoritetuista tarkastuksista laaditaan erilliset muistiot.

Tarkastuksista sekä säätö- ja viritystoimenpiteistä laadittavat pöytäkirjat on esitetty taulukoissa.

Lämmitys- ja jäähdytysjärjestelmien käyttöönotto

Verkostojen huuhtelut ja painekokeet

Huuhteluissa ja painekokeissa noudatetaan LVI-kortteja LVI 03-10630 ja LVI 03-10631.

Verkostot huuhdellaan ennen käyttöönottoa.

Verkoston tulee olla kokonaisuudessaan valmis ennen huuhtelutoimenpiteeseen ryhtymistä. Säätöventtiilien ja patteriventtiilien yms. esisäätöjen tulee olla täysin auki.

Huuhtelu tehdään linjoittain ja runkojohto-osuudet sekä ulkopuoliset johto-osuudet huuhdellaan omina ryhminään meno- ja paluuputket erikseen. Huuhtelu aloitetaan verkoston yläosasta edeten verkostoa alaspäin. Pystylinjat huuhdellaan ylhäältä alaspäin ennen kytkentäjohtoja ja alimman kerroksen runkoputkia. Huuhtelun päättyessä tulee huuhteluveden olla silmämääräisesti puhdasta.

Myös tehdasvalmis lämmönjakokeskuksen toisiopuoli on huuhdeltava ennen käyttöönottoa.

Mudanerottimet puhdistetaan ja sivuvirtasuodattimien patruunat vaihdetaan huuhtelutoimenpiteen jälkeen.

Huuhtelun jälkeen verkosto koepainetaan.

Huuhtelutoimenpiteistä painekokeista tehdään pöytäkirjat LVI-kortin LVI 03-10631 mukaisesti, kortissa on myös mallipöytäkirja.

Asiakirja	Laatija	Kuittaaja
Pöytäkirja: kirjataan huuhtelutoimenpiteet ja painekokeen suorittaminen	PU	LVI-valvoja

Lämmönsiirtimien viritystoimenpiteet

Lämmönsiirtimien säätölaitteet viritetään toimintakuntoon ja säätökäyrät asetetaan suunnitelmissa esitettyihin arvoihin. Automaation osalta toimenpiteet on esitetty luvussa 6.

Asiakirja	Laatija
Virityspöytäkirja; Käytetään virallista pöytäkirjamallia	PU/AU

Lämpöpumppujärjestelmien käyttöönotto

Lämpöpumppujärjestelmän toimittaja virittää laitteet toimintakuntoon yhdessä automaatiourakoitsijan kanssa. Järjestelmän ja VAK-yhteyden toiminta sekä etäseurantajärjestelmän (laitetoimittajan pilvipalvelu) yhteys ja toiminta testataan käyttökokein.

Asiakirja	Laatija
Käyttöönottopöytäkirja, johon kirjataan tehdyt toimenpiteet, viritysarvot sekä VAK- ja etäseurantayhteyden toiminta.	Laitetoimittaja/ AU

Jäteveden LTO-laitteistojen viritystoimenpiteet

Järjestelmän toimittaja virittää laitteet toimintakuntoon yhdessä automaatiourakoitsijan ja tarvittaessa lämpöpumpputoimittajan kanssa. Järjestelmän ja VAK-yhteyden toiminta sekä etäseurantajärjestelmän (laitetoimittajan pilvipalvelu) yhteys ja toiminta testataan käyttökokein.

Asiakirja	Laatija
Käyttöönottopöytäkirja, johon kirjataan tehdyt toimenpiteet, viritysarvot sekä VAK- ja etäseurantayhteyden toiminta.	Laitetoimittaja/ AU

Lämmitysverkostojen tasapainotus

Perussäätötyön vaatimukset koskevat patteri- ja lattialämmitysverkostoja sekä soveltuvin osin myös märkätilojen lattialämmitysverkostoa, ilmanvaihdon lämmitysverkostoa, jäähdytysverkostoa sekä maalämpöputkistoa.

Tasapainotus tehdään kahdessa vaiheessa.

Perussäätötyö (1. vaihe) tehdään rakennusvaiheessa ja tilakohtaiset tarkastusmittaukset ja –säädöt (2. vaihe) kohdan 10.13.7 mukaan seuraavan lämmityskauden aikana.

Lämmitysverkoston perussäätö (lämmönsäädön 1. vaihe)

Järjestelmän tasapainotuksen edellytyksenä on, että laitteet on asennettu ja viritetty toimintakuntoon ja että verkosto on huuhdeltu.

Verkosto ilmataan huolellisesti.

Pattereiden ja muiden pääteosien venttiilit asetetaan piirustusten mukaisiin esisäätöarvoihin.

Linjasäätöventtiilit asetetaan piirustusten mukaisiin esisäätöarvoihin.

Linjasäätöventtiilit mitataan venttiilivalmistajan hyväksymällä virtaus- ja paine-eromittarilla esim. sähköinen TA-CMI.

Linjasäätöventtiilien virtaamat mitataan. Jos virtaama poikkeaa piirustuksen arvosta yli 10%, ilmataan verkostoa edelleen, kunnes voidaan olla täysin varmoja verkoston ilmattomuudesta. Jos virtaama vielä poikkeaa yli 10 %, muutetaan säätöarvoa siten, että suunniteltu virtaama saavutetaan. Uusi säätöarvo merkitään pöytäkirjaan ja piirustusten punakynäversioon. Lopuksi linjasäätöventtiilit lukitaan säätöarvoihinsa.

Suoritetusta säätötyöstä laaditaan pöytäkirja, johon kirjataan suunnitellut ja säädetyt linjasäätöventtiilien asetusarvot (virtaama, säätöasento, painehäviö), mitatun virtaaman ero suunniteltuun (%), pumpun virtaama, nostokorkeus ja asettelut sekä mittaajan ja mittarin tiedot ja mittauspäivämäärä.

Pöytäkirja toimitetaan tarkastettavaksi LVI-suunnittelijalle, LVI-valvojalle ja ATT:n LVI-suunnittelupäällikölle.

LVI-valvoja tarkistaa pistokokein, että pöytäkirjan mittaukset pitävät paikkansa.

Patteriventtiilien ja muiden pääteosien termostaatit saa asentaa paikoilleen vasta, kun kohteen LVI-valvoja antaa siihen luvan.

Linjasäätöventtiilit varustetaan kaiverretuilla kilvillä, joista käy ilmi venttiilien asetusarvot (virtaama, esisäätöarvo, painehäviö).

Suunnittelija merkitsee lopulliset linjasäätö- ja patteriventtiilien säätöarvot luovutuspiirustuksiin urakoitsijan laatimien punakynäpiirustusten perusteella.

Asiakirja	Laatija	Kuittaaja
Lämmitysverkoston säätöpöytäkirja	PU	LVI-suunn.

Jäähdytysjärjestelmien käyttöönotto

Kylmäaineita sisältävien verkostojen käyttöönoton suorittaa valtuutettu asennusliike voimassa olevien määräysten mukaisesti.

Asiakirja	Laatija	Kuittaaja
Pöytäkirja järjestelmien käyttöönotosta	As.liike	LVI-valvoja

Vesi- ja viemärijärjestelmän käyttöönotto

Vesijohtoverkoston (KV/LV/LVK) huuhtelu ja painekoe

Huuhteluissa ja painekokeissa noudatetaan LVI-kortteja LVI 03-10630 ja LVI 03-10631.

Verkoston huuhtelu suoritetaan mahdollisimman pian sen jälkeen, kun vesikalusteiden asennustyö on saatu päätökseen.

Painekoe on suoritettava ennen alakatto- ja laatoitustyön aloittamista.

Huuhtelu ja painekoe (kupariputket 10 bar vähintään 10 minuuttia, muoviputket 10 bar vähintään 30 min + 5 bar vähintään 90 minuuttia tai valmistajan ohjeen mukaan) suoritetaan em. ohjekorteissa esitetyillä tavoilla käyttäen puhdasta vesijohtovettä. Painekoe suoritetaan heti huuhtelutoimenpiteiden jälkeen. Seuraavat asiat tulee ottaa huomioon huuhdeltaessa kuparisia vesijohtoputkistoja:

Huuhtelu tehdään linjoittain ja kylmä- ja lämminvesiputkisto huuhdellaan erikseen.

Huuhtelu aloitetaan kauimmaisesta vesipisteestä, mistä edetään veden tulosuuntaan. Vesipisteet avataan täysin auki (poresuuttimet irti). Jokaisesta ottopisteestä tulee vettä juoksuttaa vähintään 2 minuuttia, ennen seuraavan aukaisemista. Kun putkistoa on huuhdeltu viimeiseksi avatusta ottopisteestä 2 minuuttia, suljetaan vedenottopisteet päinvastaisessa järjestyksessä kuin ne avattiin. Putkiston huuhtelun tulee kuitenkin kestää vähintään 15 sekuntia jokaista putkijuoksumetriä kohti.

Runkojohtojen huuhtelua suoritettaessa noudatetaan seuraavaa taulukkoa.

Jakojohdon ulkohalkaisija	15	18	22	28	35	42	54	64	76,1	88,9	108
Virtaama, l/s	0,07	0,1	0,15	0,25	0,4	0,6	1,0	1,5	2,0	2,9	4,2
Virtaama, l/min	4,2	6,0	9,0	15	24	36	60	90	120	174	250
Auki olevia vesikalusteita (0,2 l/s)	1	1	1	2	2	3	5	8	10	15	21

Asiakirja	Laatija	Kuittaaja
Pöytäkirjat: kirjataan KV-, LV-, LVK-verkostojen huuhtelutoimenpiteet ja painekokeen suorittaminen	PU	LVI-valvoja

Pöytäkirjat laaditaan LVI-kortin LVI 03-10631 mukaisesti, kortissa on myös mallipöytäkirja.

Lämpimän käyttövesiverkoston tasapainotus

Järjestelmän tasapainotuksen edellytyksenä on, että laitteet on asennettu ja viritetty toimintakuntoon ja että verkosto on huuhdeltu.

Käyttövesipatterit ilmataan.

Pattereiden venttiilit asetetaan piirustusten mukaisiin esisäätöarvoihin.

Linjasäätöventtiilit asetetaan piirustusten mukaisiin esisäätöarvoihin.

Linjasäätöventtiilit mitataan venttiilivalmistajan hyväksymällä virtaus- ja paine-eromittarilla esim. sähköinen TA-CMI.

Linjasäätöventtiilien virtaamat mitataan ja säädetään suunnitelmien mukaisiin arvoihin. Sallittu maksimipoikkeama on 10% suunnitteluarvosta. Lopuksi linjasäätöventtiilit lukitaan säätöarvoihinsa.

Säätötyön jälkeen varmistetaan, että kaikki käyttövesipatterit lämpiävät. Mikäli tarkastuksessa löytyy kylmiä pattereita, verkosto ilmataan ja/tai suoritetaan tarkastussäätöjä.

Suoritetusta säätötyöstä laaditaan pöytäkirja, johon kirjataan suunnitellut ja säädetyt linjasäätöventtiilien asetusarvot (virtaama, säätöasento, painehäviö), mitatun virtaaman ero suunniteltuun (%), pumpun virtaama, nostokorkeus ja asettelut sekä mittaajan ja mittarin tiedot ja mittauspäivämäärä.

Pöytäkirja toimitetaan tarkastettavaksi LVI-suunnittelijalle, LVI-valvojalle ja ATT:n LVI-suunnittelupäällikölle.

LVI-valvoja tarkistaa pistokokein, että pöytäkirjan mittaukset pitävät paikkansa.

Linjasäätöventtiilit varustetaan kaiverretuilla kilvillä, joista käy ilmi linjan tunnus ja venttiilin asetusarvot (virtaama, esisäätöarvo, painehäviö).

Suunnittelija merkitsee lopulliset säätöarvot luovutuspiirustuksiin urakoitsijan laatimien punakynäpiirustusten perusteella.

Asiakirja	Laatija	Kuittaaja
Lämpimän käyttöveden kiertojohdon säätöpöytäkirja	PU	LVI-suunn.

Pöytäkirjat laaditaan LVI-kortin LVI 03-10631 mukaisesti, kortissa on myös mallipöytäkirja.

Kalustekohtainen vesivirtojen säätö

Kaikki vesikalusteet säädetään normivirtaamien mukaisiin virtaamiin: suihku- ja keittiöhanat 12 dm3/min, pesuallashanat 6 dm3/min jne. ellei suunnitelmissa muuta mainita (esim. ekohanat).

Virtaamien mittauksesta laaditaan pöytäkirja, johon merkitään hanakohtaiset suunnitellut ja mitatut (maksimi)virtaamat yksikössä dm3/min. Hanakohtainen sallittu poikkeama on 17%.

Paineenalennusventtiili säädetään virtausteknisesti epäedullisimman vesikalusteen virtaaman mukaan.

Mittalaitteena käytetään esimerkiksi Oras mitta-astiaa.

Asiakirja	Laatija	Kuittaaja
Pöytäkirja: kirjataan hanakohtaiset virtaamat ja paineenalennusventtiilien asetusarvot	PU	LVI-valvoja

Viemäreiden huuhtelu ja kuvaus

Kaikki runkoviemärit huuhdellaan rakennusten sisä- ja ulkopuolella ja kaikki kaivot puhdistetaan. Myös lattiakaivot puhdistetaan.

Viemäreiden huuhtelun jälkeen kaikki sisä- ja ulkopuoliset sadevesi- ja jätevesiviemärit videokuvataan urakoitsijan toimesta. Kuvauksesta laaditaan erillinen raportti, jonka laatii kuvauksen suorittaja.

Elementtihormeissa olevien viemäreiden kuvaus suoritetaan ennen pintojen valmistumista (esim. laatoitus).

Lattiavalussa olevien viemäreiden kuvaus suoritetaan valun jälkeen ennen lattian pinnoittamista.

Raportin perusteella tehtävien korjausten jälkeen tehdään uusintakuvaus. Kuvauksesta laaditaan erillinen raportti, jonka laatii kuvauksen suorittaja.

Vastaanottovaiheessa viemärikuvausraportin on oltava puhdas. Viemäreissä ei hyväksytä minkäänlaisia asennusvirheitä, painumia eikä kaadoissa takalaskuja.

Kuvausraportit ja videot toimitetaan LVI-valvojalle tarkastettavaksi. LVI-valvoja käy läpi kaikki videot, kuvauspöytäkirjat ja raportit ja antaa niistä lausuntonsa rakennuttajalle. Lopullisen hyväksynnän tekee rakennuttaja.

Hyväksytty raportti, johon myös mahdolliset korjaukset on dokumentoitu sekä kuvauspöytäkirjat ja videotiedostot liitetään luovutusasiakirjoihin.

Toimenpiteet on suoritettava töiden edistymisen mukaan siten, että mahdolliset virheet ja puutteet voidaan korjata ennen vastaanottoa.

Asiakirja	Laatija	Kuittaaja
Pöytäkirja: viemäreiden painekokeista, huuhtelusta, kaivojen puhdistuksesta ja videokuvauksista laaditaan raportti, johon liitetään videokuvauspöytäkirjat ja videotiedostot sekä kuvausten paikannuspiirustukset.	RU/PU	LVI-valvoja/ rakennuttaja

Viemäreiden tiiviyskokeet

Tiiviyskokeet suoritetaan sellaisessa vaiheessa, että mahdolliset asennuksessa tapahtuvat virheet (esim. valutyöt) tulevat esille, mutta pintoja ei jouduta korjatessa rikkomaan.

Jätevesiviemärien tiiveys varmistetaan sisäpuolisella videokuvauksella. Raportointi edellisen kohdan mukaisesti.

Hulevesiviemäreiden pystylinjoille tehdään painekokeet vedellä linjoittain. Painekokeen kesto minimissään 30 minuuttia.

Samoin vesikattorakenteeseen ja valuihin asennettavat hulevesiviemärit koepainetaan vedellä ennen rakenteiden umpeen laittoa.

Asiakirja	Laatija	Kuittaaja
Pöytäkirjat: kirjataan painekokeiden suorittaminen	PU	LVI-valvoja

Vedenmittausjärjestelmän käyttöönotto

Putkiurakoitsija suorittaa vedenmittausjärjestelmän käyttöönottotarkastuksen, joka sisältää vähintään seuraavat:

Tarkastetaan, että järjestelmä on liitetty palomuurilaitteiston kautta internettiin Att:n tiedonsiirto-ohjetta noudattaen ja pilvipalvelu on perustettu

Varmistetaan, että laitetoimittaja on suorittanut järjestelmän käyttöönoton dokumentoidusti. Urakoitsija tilaa kustannuksellaan vedenmittausjärjestelmän käyttöönoton laitetoimittajalta. Laitetoimittajan käyttöönoton tulee sisältää vähintään seuraavat:

mittareiden asennustarkastus: malli, koko, kytkentä, asennusasento, virtaussuunta, suojaetäisyydet, sulkujen käyttö

mittarien määrittelyt järjestelmään (oikea mittari oikeassa asunnossa)

mittarien toiminta: lukemien päivittyminen virtaustestein

tietojen siirtyminen: näytölle, keskusyksikköön, pilvipalveluun

lukemien vastaavuus: mittari/näyttö/keskusyksikkö/pilvipalvelu

alkulukemien kirjaus/nollaus

Tarkastetaan, että vuotohälytykset sekä huoltotarve- ja kommunikaatiohälytykset (yhteysvika, lukemia ei tule) siirtyvät vedenmittausjärjestelmästä rakennusautomaatioon.

Mikäli käyttäjällä on käytössään laskutusjärjestelmä, joka pystyy vastaanottamaan kulutustiedot pilvipalvelusta suorasiirtona tiedonsiirtorajapinnan kautta, esim. Hekalla Tampuuri, testataan myös kulutustietojen siirtyminen pilvipalvelusta laskutusjärjestelmään sekä hälytyssähköpostiviestin generoituminen ja lähetys pilvipalvelusta. Muussa tapauksessa testataan tiedonsiirtotiedoston luominen pilvipalvelussa ja tietojen siirtäminen käyttäjän laskutusjärjestelmään. Testaus tehdään yhdessä käyttäjän kanssa.

Ilmanvaihtojärjestelmän käyttöönotto

Ilmanvaihtokanavien tiiviyskokeet

Tiiviyskokeet suoritetaan rakennustöiden edistymisen mukaisesti.

Kanavien tiiveyden tulee täyttää YM:n asetuksessa sisäilmasta ja ilmanvaihdosta esitetyt vaatimukset

Kanavien painekokeen yhteydessä koepainetaan myös järjestelmään liittyvät koneet.

Tehdasvalmisteisista kierresaumakanavista ja osista koostuvalle kanavistolle tiiveyskoe tehdään 20 prosentin osuudelta.

Kaikkien kantikkaiden kanavien, muotokappaleiden ja kammioiden tiiviys on tarkistettava 100-​prosenttisesti asennuksen jälkeen.

Asiakirja	Laatija	Kuittaaja
Pöytäkirja: kirjataan tiiviyskokeen vaikutusalue, käytetty paine, havaittu vuoto, käytetty laite ja todistus laitteen kalibroinnista	IU	LVI-valvoja

Ilmanvaihtokanavien videokuvaus

Hormielementteihin asennetut kanavat videokuvataan elementtien asennuksen jälkeen mahdollisten valmistus- ja asennusvirheiden paikantamiseksi.

Vesikattorakenteeseen asennetut kanavat videokuvataan valun jälkeen ennen vesieristeen asennusta.

Havaitut virheet korjataan, jonka jälkeen suoritetaan uusintakuvaus.

Kanava-asennusten tulee olla luovutettaessa virheettömiä.

Asiakirja	Laatija	Kuittaaja
Pöytäkirja: laaditaan kuvauksista raportti, johon liitetään videokuvauspöytäkirjat ja videotiedostot sekä valokuvat mahdollisista virheistä ennen ja jälkeen korjauksen.	IU/RU	LVI-valvoja

Ilmanvaihtokanavien puhtaus

Ilmanvaihtojärjestelmän puhtausluokka P1

Kaikki avonaiset kanavan päät on tulpattava ja ilmanvaihtokoneet suojattava jokaisen työvaiheen päätyttyä ilmanvaihtourakoitsijan toimesta.

Jos ilmanvaihtolaitteita käytetään rakennusaikana, on varmistuttava siitä, että ilmanvaihtokoneessa on suodattimet. Tällöin ilmanvaihtolaitos on puhdistettava ja suodattimet vaihdettava ennen laitoksen luovutusta. Ilmanvaihtojärjestelmän saa puhdistaa vasta sitten, kun tilat täyttävät toimintakoevaiheen vaatimukset.

Urakoitsijan on tarkastettava koneiden ja pistokokein kanavien puhtaus ennen vastaanottotarkastusten aloittamista, mikäli koneet tai kanavat ovat likaiset, ilmanvaihtourakoitsija puhdistaa ne ennen säätötöiden aloittamista.

Kanavien on oltava puhtaita myös ulkopinnoiltaan. Tasoite-, maali- yms. epäpuhtaudet poistetaan pinnoilta välittömästi.

Asiakirja	Laatija	Kuittaaja
Pöytäkirja: kirjataan mitä kanaviston osia ja ilmanvaihtokoneita tarkastus koski ja tarkastuksesta mahdollisesti aiheutuvat puhdistustoimenpiteet.	IU	LVI-valvoja

Ilmamäärien mittaus

Ennen ilmavirtojen mittaus- ja säätötöiden aloitusta urakoitsija järjestää säätötöiden aloituskokouksen. Kokoukseen kutsutaan ainakin LVI-suunnittelija ja -valvoja, iv- ja automaatiourakoitsijat sekä rakennuttajan projektipäällikkö ja rakennustöiden valvoja.

Kun likaa aiheuttavat rakennustyöt on saatettu päätökseen ja loppusiivous on suoritettu, tehdään ilmamäärien säätötyö.

Säätöpeltien ja pääte-elimien ilmamäärät säädetään suunnitelmien mukaisiin arvoihin ja säätötyön jälkeen pääte-elimet lukitaan.

Säädettävien ilmavirtojen hyväksyttävät poikkeamat:

järjestelmäkohtaisesti ± 10%

tilakohtaisesti ± 20%

huoneistokohtaisesti ± 10%

Säätötöiden yhteydessä on varmistettava, että huoneistokohtaisen kokonaistuloilmamäärän suhde kokonaispoistoilmamäärään säilyy suunnitelmien mukaisena. Tavoitteena on, että huoneistokohtainen poistoilmamäärä on enintään 5% tuloilmamäärää suurempi.

Lisäksi säätötöiden yhteydessä on varmistettava, että jokainen huoneisto ja rakennukset ovat alipaineisia ulkoilmaan nähden. Alipaineen tavoitearvo on -7 Pa. Ilmanvaihdon tehostustilanteessa maksimi sallittu hetkellinen alipaine asunnoissa on 15 Pa .

Säätötöiden yhteydessä mitataan kahdesta asunnosta per rakennus ilmavirran nopeudet oleskeluvyöhykkeellä asuinhuoneissa ilmanvaihtokoneen normaalissa käyttöasennossa. Ilman nopeuden tulee täyttää kohdan 1.4.1 Lämpöolot ja äänitasot mukaiset tavoitearvot.

Mittaukset suoritetaan valmistajan hyväksymällä kalibroidulla mittarilla ja todistus kalibroinnista on liitettävä mittauspöytäkirjan liitteeksi.

Pöytäkirja toimitetaan tarkastettavaksi LVI-suunnittelijalle, LVI-valvojalle ja tiedoksi ATT:n LVI-suunnittelupäällikölle.

LVI-valvoja tarkistaa pistokokein, että pöytäkirjan mittaukset pitävät paikkansa.

Säädön yhteydessä poistoventtiilit lukitaan säätöarvoonsa ja tuloilmaelimiin merkitään oikea säätöasento.

Asiakirja	Laatija	Kuittaaja
Pöytäkirja; Kirjataan mittauksen ajankohta, suorittajan nimi ja käytetty mittari (+ kalibrointitodistus). Mittaustuloksista laaditaan pääte-elimittäin ja huoneittain taulukko, josta käy ilmi: Mitattua tilaa palvelevan koneen tunnus Pääte-elimen tyyppi ja koko, savunrajoitintoiminnan maks asento Suunniteltu ilmamäärä Päätelaitteelta mitattu paine-ero Säädetty asetusarvo Säädetty ilmamäärä Kokonaisilmamäärät (suunnitellut ja mitatut) huoneistoittain sekä näiden ero % Poikkeama % suunniteltuun ilmamäärään pääte-elimittäin, tiloittain ja huoneistoittain Mitattu paine-ero ulkovaipan yli huoneistoittain mitoitusilmavirroilla ja tehostuksella Pistokokeina mitatut ilman nopeudet 2 asunnossa asuinhuoneittain Lisäksi merkitään: Koneiden ja puhaltimien asetusarvot kaikilla käytettävillä tehoasennoilla Säätöpeltien mittausarvot ja säätöasennot, mahdollinen toiminta savunrajoittimena ja sitä vastaava maksimiasento	IU	LVI-suunn.

LVIS-äänimittaukset

Äänen painetasojen mittaus suoritetaan standardin SFS-EN 12599 mukaan.

Mittaukset suoritetaan kalibroidulla mittarilla äänitasomittauksiin perehtyneen henkilön toimesta.

Kaikkien huonetilojen äänitasot mitataan sekä asunnoissa, liiketiloissa että yhteisissä tiloissa. Myös kaikki erityisasumisen tilat mitataan.

Tupakeittiöissä tila jaetaan oletettuun keittiötilaan ja olohuonetilaan. Olohuoneen mittaus tehdään keskellä olohuoneeksi määritettyä aluetta ja vaatimustasona noudatetaan olohuoneiden vaatimuksia.

Jos huoneiden vaaditut äänitasot ylittyvät, mitataan taustamelu. Jos taustamelu vaikuttaa merkitsevästi mittaustulokseen, suoritetaan mittaukset yöaikaan ja vähennetään taustamelun vaikutus mitatusta arvosta.

Asiakirja	Laatija	Kuittaaja
Pöytäkirja; Kirjataan mittauksen ajankohta, suorittajan nimi ja käytetty mittari (+kalibrointitodistus). Mittaustuloksista laaditaan tiloittain taulukko, josta käy ilmi: Huoneiston numero ja tilan nimi Mitatut äänitasot LA,eq,T/LA,max dB(A) Vaatimuksen mukainen sallittu äänitaso LA,eq,T/LA,max dB(A) Poikkeama desibeleinä dB(A) vaatimukseen nähden	IU	LVI-valvoja

Pöytäkirjamalli LVI-kortissa LVI 03-10631.

Rakennuksen ja ilmanvaihtokanavien puhtauden tarkastus

Ennen ilmanvaihtojärjestelmän käynnistämistä suoritetaan rakennuksen puhtauden arviointi. Arvioinnin tekevät urakoitsija, päävalvoja ja LVI-valvoja yhdessä ennen toimintakokeita ja ilmamäärien säätöä. Rakennuksen tulee olla puhdas ennen kuin päätelaitteiden suojaukset voidaan poistaa ja ilmanvaihtokoneet käynnistää.

Arviointi tehdään silmämääräisesti kaikkien pintojen osalta, myös niiden, jotka eivät jää valmiissa rakennuksessa näkyviin. Arviointi kattaa katto-, seinä-, kaluste- ja lattiapinnat sekä kalusteiden sisäpinnat. Myös alakattojen yläpuoliset pinnat arvioidaan ellei alakattorakenne ole suljettua mallia. Lisäohjeita Sisäilmastoluokituksen 2018 kohdassa 2.3.3.

Ennen rakennuksen luovutusta suoritetaan uudelleen rakennuksen puhtauden arviointi. Arvioinnin tekevät urakoitsija ja päävalvoja yhdessä. Arviointi tehdään silmämääräisesti kaikkien näkyvien pintojen ja kalusteiden sisäpintojen osalta. Arviointi kattaa katto-, seinä-, kaluste- ja lattiapinnat sekä kalusteiden sisäpinnat. Lisäohjeita Sisäilmastoluokituksen 2018 kohdassa 2.3.3.

Puhtauden arvioinnissa tarkastetaan jokaisessa tilassa silmämääräisesti, että luokan P1 puhtausvaatimus täyttyy. Erikseen sovittaessa tai jos osapuolet eivät muuten pääse yksimielisyyteen, käytetään geeliteippimittausta standardin SFS 5994 mukaan.

Sallitut pölykertymät Sisäilmastoluokituksen 2018 taulukon 2.3.3. mukaan:

Ilmanvaihtojärjestelmän kanavien puhtaus tarkastetaan visuaalisella menetelmällä. Ilmanvaihtokoneet ja päätelaitteet tarkastetaan silmämääräisesti. Kanavien puhtaus tarkastetaan sormipyyhkäisyllä vertaamalla pölykertymää Sisäilmayhdistyksen julkaisemiin vertailukuviin. Sallittu pölykertymä kanavissa on puhtausluokan P1 mukaisesti enintään 0,7 g/m2. Mikäli osapuolet eivät muuten pääse yksimielisyyteen, otetaan näyte Sisäilmayhdistyksen julkaiseman Ilmanvaihdon puhtauden tarkastusohjeen mukaisesti.

Asiakirja	Laatija	Kuittaaja
Pöytäkirjat: kirjataan tarkastuksen tulos ja sen vaatimat toimenpiteet, liitetään valokuvat	RU	LVI-valvoja

Toimintakokeita tai ilmavirtojen mittaus- ja säätötöitä ei saa aloittaa ennen hyväksyttyä tarkastusta.

LVIA-järjestelmien toimintakokeet

Toimintakokeiden suunnittelusta ja toteutuksesta on olemassa ATT:n erillinen ohje (myös urakkaohjelman liitteenä) ja sitä tulee noudattaa.

Urakoitsija sopii toimintakokeista rakennuttajan ja LVIA-valvojan kanssa. Toimintakoetarkastuksen tekee LVIA-valvoja.

Tarkastuksissa on läsnä urakoitsijan laitteet täysin tunteva edustaja.

Mikäli tarkastuksissa havaitaan virheitä ja puutteita siinä määrin, että tarkastuksen pitäjä keskeyttää tarkastuksen, pidetään uusi tarkastus aikaisintaan viikon kuluttua edellisestä tarkastuksesta urakoitsijan kustannuksella.

Aihe	Minimivaatimus
Edellytykset Rakennusurakoitsija	Rakennus on puhdas ja pintoja suojaavat muovit ja pahvit on poistettu Konehuoneet, sähkökeskukset yms. tilat ovat valmiit ja siivottu Pinnoilla ei ole hienojakoista irtolikaa (esim. puu, betoni- tai kipsipölyä) Toimintakoevalmiudessa olevat tilat on tarvittaessa osastoitu muista tiloista Toimintakoevalmiudessa olevat tilat on merkitty selvästi ja näkyvästi Toimintakoevalmista osastoa ei saa käyttää säännölliseen läpikulkuun ja tiloissa on käytettävä kohdepoistolla varustettuja laitteita, mikäli siellä tehdään pölyä synnyttäviä töitä Puhtauden arviointi on suoritettu Kiinteistön tiedonsiirron suojaus on toteutettu ATT:n ohjeistuksen mukaisesti Mikäli palomuuria ei ole asennettu ja nettiliittymää tilattu, tieto projektipäällikölle Urakoitsijan ilmoitus tarkastusvalmiudesta
Edellytykset Putkiurakoitsija, jäähdytysurakoitsija, maalämpöurakoitsija jne.	Heleniltä on saatu kaukolämpölaitteiden käyttöönottolupa (kaukolämpökohteet) Lämpöpumppulaitteiston käyttöönotto on suoritettu laitetoimittajan toimesta (lämpöpumppukohteet) Kylmäainelaitteistojen käyttöönotto on suoritettu valtuutetun asennusliikkeen toimesta Kaikki laitteet on asennettu ja merkitty lopullisella tavalla Kaikkien laitteiden toiminta on tarkastettu ja testattu Pumppujen pyörimissuunnat ovat oikeat ja taajuusmuuttajat on parametroitu oikein Toimilaitteiden liikesuunnat on tarkastettu Pakkokytkennät on tarkastettu Putkistot on huuhdeltu, täytetty ja ilmattu Huoneistokohtainen vedenmittausjärjestelmä on käyttöönotettu kohdan 4.3 mukaisesti Lämpöpumppulaitetoimittajan kanssa on tehty takuuaikainen etävalvontasopimus (lämpöpumppukohteet) Urakoitsijalle kuuluvat toimintatarkastukset on tehty (kaikki laitteet tarkastettu ja testattu) Urakoitsijan ilmoitus tarkastusvalmiudesta
Edellytykset IV-urakoitsija	Kaikki koneet, laitteet ja varusteet on asennettu ja merkitty lopullisella tavalla Puhaltimien pyörimissuunnat ovat oikeat Toimilaitteiden liikesuunnat on tarkastettu Pakkokytkennät on tarkastettu Kanavien tiiveyskokeet on suoritettu Palopeltien asennustodistukset toimitettu Kanavien päitä ei ole tukittu muoveilla Urakoitsijan ilmoitus tarkastusvalmiudesta
Edellytykset Automaatiourakoitsija	Säätö- ja valvontalaitteet on asennettu ja merkitty lopullisella tavalla Alakeskusten kosketusnäytöt ovat asennettu ja toimintakunnossa Alakeskusten väliset yhteydet on tehty automaatiotoimittajan kytkennöillä Graafinen käyttöliittymä on valmis Ohjaus- ja säätöohjelmoinnit on tehty ja toiminnat tarkastettu Laitteet toimivat alakeskusten ohjaamina ja säätäminä Toimilaitteiden liikesuunnat on tarkastettu Ohjaukset ja pakkokytkennät on tarkastettu Hälytykset testattu, erillislaitteet Urakoitsijalle kuuluvat toimintatarkastukset on tehty (kaikkien pisteiden toiminta on testattu) Hälytysten siirto GSM-modeemilla on valmiudessa (SIM) Urakoitsijan ilmoitus tarkastusvalmiudesta
Edellytykset Sprinkleriurakoitsija	Palohälytys Hätäkeskuslaitokseen on testattu Rinnakkaishälytys kiinteistöautomaation alakeskukseen on testattu
Tarkastettavat asiat	Kaikki pisteet, toiminnot ja yhteydet ATT:n Toimintakoepöytäkirjamallin mukaisesti (suunnittelijat päivittävät kohdekohtaiseksi)

Asiakirja	Laatija
Pöytäkirja ATT:n Toimintakoetarkastuspöytäkirjamallin mukaisesti	LVIA-valvoja

Asetusarvojen asettelu ja säätölaitteiden viritys

Rakennusautomaatiojärjestelmän lopulliset käyttöönottoasetukset voidaan tehdä vasta, kun LVI-järjestelmien ilmavirrat ja vesivirrat on säädetty. Automaatiourakoitsija asettaa lopulliset asetusarvot LVIS-urakoitsijoilta saatujen tietojen perusteella. Viritysten onnistuminen todennetaan säätöpiirikohtaisilla trendiajoilla, joista tulostettavat käyrät toimitetaan rakennuttajan LVIA-valvojalle ja -suunnittelijalle sekä maalämpökohteissa maalämpösuunnittelijalle tarkastusta ja hyväksyntää varten. Urakoitsija tallentaa hyväksytyt tulosteet osaksi hankkeen luovutusaineistoa.

Asiakirja	Laatija	Kuittaja
Trendiajojen raportit	AU	LVI-suunn.

Tarkastukset

Urakoitsijan tarkastukset

Urakoitsijat laativat yhteisesti rakennusurakoitsijan kanssa vastaanottoaikataulun, jonka perusteella kaikilla urakoitsijoilla on mahdollisuus saada oma työsuorite valmiiksi kokonaisaikataulun puitteissa.

Urakoitsijat tarkastavat, että urakkaan kuuluvat työt on tehty asiakirjojen mukaisesti ja että kaikki käyttöönottoon liittyvät toimenpiteet on suoritettu ja laativat siitä oman muistion.

Asiakirja	Laatija
Kirjallinen ilmoitus, josta käy ilmi, että kaikki työt on tehty ja kohde on valmis vastaanotettavaksi. Urakoitsijat toimittavat ilmoituksen LVI-valvojalle ja samassa yhteydessä sovitaan yhteinen vastaanottotarkastusaika. Kopio ilmoituksesta toimitaan rakennuttajan edustajalle ja työmaan vastaavalle mestarille. Mikäli urakoitsijoista riippumattomista syistä kohde ei ole vastaanottotarkastuksen edellyttämässä kunnossa, kirjataan se syineen kyseiseen ilmoitukseen.	PU/JU/MLU/IU/AU

Viranomaistarkastukset

Urakoitsijat huolehtivat omien urakoidensa osalta, että tarvittavat viranomaistarkastukset suoritetaan hyvissä ajoin ennen kohteen luovutusta. Viranomaisten kutsusta työmaalle vastaa asianomainen urakoitsija. Mikäli viranomainen edellyttää, että rakennuttajan edustaja, LVI-valvoja ja/tai –suunnittelija on läsnä tarkastuksesta, huolehtii urakoitsija myös näiden kutsumisesta tarkastukseen.

Viranomaistarkastuksia pidettäessä tulee kaikkien niiden velvollisuuksien, joita tarkastuksessa edellytetään, olla kokonaan suoritettuna ja tarvittavat asiakirjat valmiiksi koottuna esittelyä varten. Töiden keskeneräisyyden vuoksi keskeytetyn tarkastuksen kustannuksista vastaa urakoitsija.

Urakoitsijat korjaavat kaikki ne puutteet, joista viranomaiset huomauttavat. Mikäli korjaustoimenpide ei ole kuulu urakkasuoritukseen, noudatetaan normaalia lisä/muutostyö menettelyä.

Viranomaiset kirjaavat suoritetut tarkastukset Lupapisteeseen tai niistä laaditaan erillinen muistio. Viranomaisten laatimat muistiot toimitetaan vastaavalle mestarille liitettäväksi luovutusasiakirjoihin.

Ilmanvaihtotöistä vastaava työnjohtaja tekee YM:n asetuksen Uuden rakennuksen sisäilmastosta ja ilmanvaihdosta luvun 4 mukaiset ilmanvaihtojärjestelmän suunnitelman mukaisuuden varmistamiseksi tarvittavat kokeet, mittaukset ja säädöt sekä tekee näistä merkinnät tarkastusasiakirjaan.

KVV-töistä vastaava työnjohtaja tekee YM:n asetuksen Rakennusten vesi- ja viemärilaitteistoista luvuissa 4 ja 6 sekä hulevesilaitteiston osalta luvussa 7 mainitut käyttöönottotoimenpiteet ja tekee niistä merkinnät tarkastusasiakirjaan.

Vastaanottotarkastukset

Kun urakkasuoritukset ovat valmiit (mm. urakoitsijoiden itselle luovutuksen puute- ja virhelistat on tehty ja kuitattu korjatuiksi) ja urakoitsijat ovat toimittaneet kirjallisen ilmoituksen, että kaikki työt on tehty, suorittaa LVIA-valvoja vastaanottotarkastuksen. Tämä tarkastus suoritetaan hyvissä ajoin ennen varsinaista virallista vastaanottotarkastusta. Tässä tarkastuksessa LVIA-valvoja tarkastaa, että kaikki työt on tehty ja saatettu valmiiksi urakkasopimuksen mukaisesti ja että laitos toimii suunnitellulla tavalla.

Valvojan tarkastuksissa on oltava aina läsnä LVIA-urakoitsijoiden vastaavat työnjohtajat.

Ennen vastaanottotarkastusta urakoitsijan on jälkipuhdistettava pölynimurilla kojeet ja laitteet sisältä.

Urakoitsijat korjaavat kaikki ne puutteet, jotka kirjataan vastaanottopöytäkirjaan. Mikäli korjaustoimenpide ei ole kuulu urakkasuoritukseen, noudatetaan normaalia lisä/muutostyö menettelyä.

Urakoitsija	Tarkastustoimenpiteet
Putkiurakka, jäähdytysurakka, maalämpöurakka	Käyttövesi- lämmitys- ja jäähdytysverkostojen säätötyön tarkastus: Verkostojen tasapainotus tarkastetaan mittaamalla pistokokein linjasäätöventtiileiden virtaamat ja painehäviöt. Urakoitsijan on toimitettava mittauspöytäkirjat tarkastustilaisuuteen. Urakoitsija toimittaa tarvittavat kalibroidut mittalaitteet tarkastustilaisuuteen ja suorittaa tarvittavat mittaukset LVI-valvojan ohjeiden mukaan. Patteriventtiilien termostaattiosat, jakotukkien toimilaitteet ym. pääteosien termostaatit saa asentaa paikoilleen vasta, kun LVI-valvoja on suorittanut lämmitysverkoston perussäätötyön tarkastuksen ja hyväksynyt suoritetun säätötyön. Jos termostaattiosat on asennettu paikoilleen ilman LVI-valvojan lupaa ennen säätötyön pistokoetarkastusta, urakoitsija irrottaa termostaattiosat tarkastuksen ajaksi. Tarkastetaan, että näkyvä asennustyö on tehty hyvän asennustavan ja työselostuksen sekä suunnitelmien mukaisesti.
Ilmanvaihtourakka	Ilmamäärien säätötyön tarkastus: Ilmamäärien säätötyö tarkastetaan mittaamalla pistokokein pääte-elimien ilmamäärät ja säätöarvot sekä äänitasot. Urakoitsijan on toimitettava mittauspöytäkirjat tarkastustilaisuuteen. Urakoitsija toimittaa tarvittavat kalibroidut mittalaitteet tarkastustilaisuuteen ja suorittaa tarvittavat mittaukset LVI-valvojan ohjeiden mukaan. Tarkastetaan, että näkyvä asennustyö on tehty hyvän asennustavan ja työselostuksen sekä suunnitelmien mukaisesti.
Automaatiourakka	Tarkastetaan, että toimintakokeessa havaitut puutteet on korjattu. Tarkastetaan, että näkyvä asennustyö on tehty hyvän asennustavan ja työselostuksen sekä suunnitelmien mukaisesti

Asiakirja	Laatija
Pöytäkirja: kirjataan kaikki tarkastuksessa havaitut virheet ja puutteet ja säätötöiden tarkastuksissa saadut mittaustulokset.	LVIA-valvoja

Jälkitarkastukset

Kun urakoitsija on korjannut kaikki vastaanottotarkastuksessa havaitut virheet ja puutteet, suoritetaan jälkitarkastus, jossa todetaan virheet ja puutteet korjatuiksi.

Mikäli urakoitsijoista johtuvista syistä joudutaan järjestämään useampia jälkitarkastuksia, vastaa urakoitsija tarkastuksista aiheutuvista kustannuksista urakkasopimuksen mukaisesti.

Asiakirja	Laatija
Pöytäkirja: kirjataan kaikki jälkitarkastuksessa havaitut virheet ja puutteet korjatuiksi.	LVIA-valvoja

Huoltokirja

Pääurakoitsijalla on vastuu urakkaohjelman mukaisesti huoltokirjan kokoamisesta ja osapuolet täydentävät huoltokirjan pääurakoitsijan laatiman aikataulun mukaisesti.

Huoltokirja laaditaan ja luovutetaan Att:n Huoltokirjaohjeen mukaan. Huoltokirja laaditaan sähköisessä muodossa.

Urakoitsija antaa huoltokirjaa varten tarvittavat tiedot ja myös koordinoi em. tietojen kokoamisen aliurakoitsijoilta.

Rakennusvalvonnalle esitellään kiinteistöllä oleva sähköinen huoltokirja viranomaisten loppukatselmuksen tai osittaisen loppukatselmuksen yhteydessä.

Huoltokirja toimitetaan yhtiölle viimeistään luovutuksen yhteydessä.

Luovutusmateriaali

Luovutettavat asiakirjat

Urakoitsija merkitsee yhteen piirustussarjaan (selkeästi) kaikki suunnitelmista poikkeamiset, jotka suunnittelija päivittää luovutettaviin piirustuksiin.

Urakoitsija toimittaa lämmönjakokeskuksesta ja ilmanvaihtokoneista laminoidut kytkentäkaaviot seinälle ko. laitteen välittömään läheisyyteen. Kytkentäkaavioiden tulee vastata lopullisia asennuksia.

Luovutusasiakirjojen kopioinnista aiheutuvat kustannukset kuuluvat urakkaan.

LVIA-valvoja tarkastaa luovutusaineiston ja kuittaa ne ennen niiden edelleen luovuttamista.

Urakoitsijoiden on toimitettava pääurakoitsijalle seuraavat käyttö- ja huolto-ohjeet liitettäväksi asukaskansioon. Asiakirjoja toimitetaan asuntojen lukumäärää vastaava määrä sekä yksi sarja isännöitsijälle ja yksi huoltoyhtiölle.

Putkiurakoitsija	Ilmanvaihtourakoitsija
Patteritermostaattiventtiilin käyttöohje tai Huonesäätimen käyttöohje (jos lattialämmitys) Hanojen käyttöohje Lattiakaivon puhdistusohje huomioiden erityisesti irrotettavien hajulukkojen irrotus ja oikea kiinnitys Pesualtaan vesilukon puhdistusohje Posliinien huolto-ohje	Pääte-elimien puhdistusohjeet Liesikuvun käyttö- ja puhdistusohjeet Huoneistokohtaisten iv-koneiden käyttö- ja huolto-ohjeet Lisäksi urakoitsija kiinnittää asuntojen maustekaapin oven sisäpuolelle helposti ymmärrettävät, yksinkertaiset ja kuvilla selvennetyt ilmanvaihdon käyttöohjeet sekä tiedon iv-hätä-seis-kytkimen sijainnista.

Urakoitsijat toimittavat luovutusasiakirjat yhtiölle seuraavien ohjeiden ja luetteloiden mukaisesti:

Kaksi sarjaa arkistopiirustuksia (sisältää asiakirjaluettelon) seläkkeellä kansioituna, joihin on tehty tarvittavat työaikaiset suunnitelmamuutokset. LV-, IV- ja A-piirustukset omissa kansioissaan.

Suunnitelma-asiakirjat .pdf- ja .dwg-muodossa (sisältää asiakirjaluettelon, tulostustiedot ja tulostusohjeet) rakennuttajan projektipankkiin tallennettuna (suunnittelija toimittaa urakoitsijalle)

Tarkastusasiakirjat kahtena sarjana sekä tallennettuna rakennuttajan projektipankkiin.

CE-merkintä- ja tyyppihyväksyntäpäätökset tai vastaavat asiakirjat ja/tai tekniset tiedot.

Laitteiden käyttö- ja huolto-ohjeet kansioituna kahtena sarjana sekä tallennettuna sähköisessä muodossa huoltokirjaohjelmaan. Kansiot varustetaan numeroiduilla, 1…10, välilehdillä, jotka otsikoidaan ja asiakirja lajitellaan seuraavan luettelon mukaisesti:

Putkiurakoitsija	Ilmanvaihtourakoitsija
1. Käyttöönottoasiakirjat	1. Käyttöönottoasiakirjat
Pöytäkirjat lämmön ja kylmän tuotantolaitteiden käyttöönotosta (myös lämpöpumput) Pöytäkirja lämmitys- ja jäähdytysverkostojen huuhteluiden ja painekokeen suorittamisesta (myös maalämpöputket) Pöytäkirja vesijohtoverkostojen huuhtelusta ja painekokeesta Pöytäkirja viemäreiden huuhtelun ja kaivojen puhdistuksen suorittamisesta (RU) Kaikkien sisä- ja ulkopuolisten viemäreiden (JV, SV) videokuvausraportit (RU) Pöytäkirja sisäpuolisten hulevesiviemäreiden tiiviyskokeen suorittamisesta Pumppaamoiden virityspöytäkirjat Pöytäkirja LV-laitteiden toimintakokeen suorittamisesta Pöytäkirja ja video käyttökoulutuksen suorittamisesta Maalämpöurakoitsija toimittaa lisäksi: Pöytäkirja energiakaivojen sijaintikatselmuksesta Pöytäkirja maalämpökaivojen virtaamien testauksesta	Pöytäkirja ilmanvaihtokanavien tiiviyskokeiden suorittamisesta Pöytäkirja kanavien puhtauden tarkistamisesta Hormielementteihin ja vesikattorakenteisiin asennettujen iv-kanavien videokuvausraportti Pöytäkirja IV-laitteiden toimintakokeen suorittamisesta Pöytäkirja ja video käyttökoulutuksen suorittamisesta Pöytäkirja ilmanvaihtojärjestelmän ominaissähkötehon (SFP-luku) tarkistamisesta mittauksin Palo-, savunpoisto- ja savukaasupeltien sekä palonrajoittimena toimivien kuristimien asennuspöytäkirjat
2. Mittaus- ja säätöpöytäkirjat	2. Mittaus- ja säätöpöytäkirjat
Pöytäkirja lämmitys- ja jäähdytysverkostojen tasapainotuksesta (myös maalämpö) Pöytäkirja käyttövesiverkoston tasapainotuksesta Pöytäkirja käyttövesiverkoston painetason säädöstä Kalustekohtaisten virtaamien säätöpöytäkirja Pöytäkirjat valvojan pistokoetarkistuksista Huonelämpötilojen tarkastusmittaus ja –säätöpöytäkirja (lämmönsäädön 2. vaihe, suoritetaan takuuaikana)	Pöytäkirja ilmamäärien säätötyön suorittamisesta Pöytäkirja LVIS-äänitasomittausten suorittamisesta Pöytäkirja ilman nopeuden mittauksista oleskeluvyöhykkeellä Pöytäkirja valvojan pistokoetarkistuksesta Pöytäkirja ilmanvaihtojärjestelmän sähkötehojen mittauksista Pöytäkirja IV-koneiden LTO-laitteiden hyötysuhteen mittauksesta (ulkolämpötiloilla +5°C …-5°C)
3. Viranomaisten tarkastusasiakirjat	3. Viranomaisten tarkastusasiakirjat
Energialaitoksen tarkastustodistukset (kaukolämpö tai sähkökattila) Rakennusvalvonnan käyttöönotto- ja lopputarkastuspöytäkirjat	Pelastuslaitoksen tarkastuspöytäkirja Väestönsuojan tarkastuspöytäkirja Rakennusvalvonnan käyttöönotto- ja lopputarkastuspöytäkirjat
4. Lämmön ja kylmän tuotantolaitteet, paisunta-astiat	4. Ilmanvaihtokoneet
Virityspöytäkirjat Asennustodistukset Laitteiden tekniset esitteet Laminoitu kytkentäkaavio lämmönjakohuoneen seinälle kiinnitettynä (Maa)lämpöpumppu-urakoitsija toimittaa lisäksi: Pöytäkirja lämpöpumppujen virityksistä ja säädöistä Pöytäkirja laitteiston etäseurannan testaamisesta Pöytäkirja hyötysuhteen (COP) mittauksesta	Konekortit Puhallinkäyrästöt Lasketut SFP-luvut (konekohtaiset ja rakennuskohtaiset) tehomittaustuloksiin perustuen Laminoidut säätökaaviot ja toimintaselostukset konehuoneen seinälle kiinnitettynä
5. Säätölaitteet (AU)	5. Säätölaitteet (AU)
Virityspöytäkirjat Pisteiden testauspöytäkirja Toimintakoepöytäkirja Käyttö- ja huolto-ohjeet Laitteiden tekniset esitteet Takuutodistukset Automatiikkakytkentäkaaviot Dokumentit sovellusohjelmista Automaatiourakoitsijan laatimat suunnitelmat Sähkökytkentäkaaviot	Virityspöytäkirjat Pisteiden testauspöytäkirja Toimintakoepöytäkirja Käyttö- ja huolto-ohjeet Laitteiden tekniset esitteet Takuutodistukset Automatiikkakytkentäkaaviot Dokumentit sovellusohjelmista Automaatiourakoitsijan laatimat suunnitelmat Sähkökytkentäkaaviot
6. Käyttö- ja huolto-ohjeet	6. Käyttö- ja huolto-ohjeet
Vesikalusteiden (hanat, posliinit, lattiakaivot tms.) käyttö- ja huolto-ohjeet Venttiilien käyttö- ja huolto-ohjeet Laitteiden tekniset esitteet	Ilmanvaihtolaitteiden käyttö- ja huolto-ohjeet Pääte-elimien käyttö- ja huolto-ohjeet Laitteiden tekniset esitteet
7. CE-merkintä- ja tyyppihyväksyntäpäätökset, takuutodistukset	7. CE-merkintä- ja tyyppihyväksyntäpäätökset, takuutodistukset
CE-merkintäpäätökset Tyyppihyväksyntäpäätökset Takuutodistukset	CE-merkintäpäätökset Tyyppihyväksyntäpäätökset Takuutodistukset
8. LVI-työselostus	8.
Nidottu LVI-työselostus liitteineen
9. Vastaanottotarkastusmuistiot	9.
LVI- ja automaatiovalvojien laatimat vastaanottotarkastusmuistiot Jälkitarkastusten muistiot	LVI- ja automaatiovalvojien laatimat vastaanottotarkastusmuistiot Jälkitarkastusten muistiot
10. Takuuaika	10. Takuuaika
Raportti takuuajan huolloista ja korjauksista Lämmitysverkoston 2.vaiheen säädön hyväksytyt mittauspöytäkirjat Raportti takuuaikaisesta lämpöpumppujen toiminnan etäseurannasta toimenpiteineen Pöytäkirja takuutarkastuksessa havaittujen virheiden ja puutteiden korjauksesta	Raportti takuuajan huolloista ja korjauksista Pöytäkirja takuutarkastuksessa havaittujen virheiden ja puutteiden korjauksesta

Luovutettavat tarvikkeet, ohjelmat yms

Urakoitsijat luovuttavat seuraavat tarvikkeet ja varaosat yhtiön edustajalle kuittausta vastaan.

Putkiurakoitsija	Ilmanvaihtourakoitsija
Hanojen varaosapaketit, jotka sisältävät kaikki hanaan saatavilla olevat varaosat (2 kpl per hanatyyppi) Kaivojen avauskoukut (2 kpl) Sivuvirtasuodattimen varapatruunat (4 kpl per suodatin) Pattereiden ilmaruuvit (5 kpl)	Ilmanvaihtokoneiden suodattimien varasarjat takuuajalle Tarkastusluukkujen avaimet IV-pakettikoneiden erilliset huolto-ohjauspaneelit
Automaatiourakoitsija
Varmuuskopiot rakennusautomaation sekä valvomo- että alakeskusohjelmista

Käyttökoulutus

LVIAJ-järjestelmien käyttökoulutuksen järjestäminen kuuluu asianomaisille urakoitsijoille. Koulutustilaisuus on sovittava hyvissä ajoin ennakkoon ennen kohteen luovuttamista ja tilaisuudesta on tiedotettava myös rakennuttajaa, valvojia ja suunnittelijoita. Koulutustilaisuus on pyrittävä järjestämään keskitetysti siten, että se on mahdollista toteuttaa yhden työpäivän kuluessa.

Urakoitsija kuvaa videolle käyttökoulutuksen ja editoi siitä enintään 20 minuutin pituisen koosteen, joka liitetään luovutusasiakirjoihin.

LVIAJ-järjestelmiin tutustuminen järjestetään niin, että urakoitsijat ja huoltohenkilökunta tekevät rakennuksessa kiertokäynnin, jonka yhteydessä tutustutaan kaikkiin huoltokirjassa esitettyihin laitteisiin ja niihin liittyviin huolto/korjaustoimenpiteisiin. Urakoitsija ottaa huoltohenkilökunnalta kuittauksen käytönopastuksen saamisesta ja kuitattu asiakirja toimitetaan rakennuttajalle ja liitetään luovutusasiakirjoihin.

Lämmitys	Tarkastuksen sisältö/minimivaatimus
Lämmönjakokeskus	Lämmönjakokeskuksen käyttö (kts. myös kohta automaatio)
Lämmönjakohuone	Laitteiden huolto-ohjekirjan mukaiset perushuollot
Linjasäätöventtiilit	Venttiileiden sijainti
Patteriventtiilit, lattialämmitysventtiilit ym. pääteosat	Huolto Säätö (esisäätöarvon asettelu) Rajoitusnupin poistaminen ja asettelu
Jäähdytys
Kylmäntuotantolaitteet	Laitteiden käyttö, tarkastukset ja huollot
Vesi- ja viemäri	Tarkastuksen sisältö/minimivaatimus
Viemärit	Viemäreiden puhdistusyhteiden ja -putkien sijainti Käynti alapohjaan Katto- ja terassikaivojen huolto
Venttiilit	Venttiileiden sijainti
Hanat	Toimittajan huolto-ohjekirjan mukaiset perushuollot
WC-istuin	Toimittajan huolto-ohjekirjan mukaiset perushuollot
Lattiakaivot ja lattiakaivojen hajulukot	Puhdistus ja hajulukkojen asennettavuus
Pumppaamot	Pumppaamoiden sijainti Toimittajan huolto-ohjekirjan mukaiset perushuollot ja pumppaamon toiminta
Erottimet	Erottimien sijainti Toimittajan huolto-ohjekirjan mukaiset perushuollot
Ulkopuoliset viemärit	Kaivojen ja tarkastusputkien sijainti Kaivojen huolto Huleveden viivytys/imeytysjärjestelmän osat, sijainti ja järjestelmän seuranta
Ilmanvaihto	Tarkastuksen sisältö/minimivaatimus
Pääte-elimet (tuloilma-, poistoilma- ja korvausilmaventtiilit)	Toimittajan huolto-ohjekirjan mukaiset perushuollot
Kanavavarusteet	Puhdistusluukkujen, palopeltien, säätöpeltien sijainti ja huoltotoimenpiteet
Koneet	Toimittajan huolto-ohjekirjan mukaiset perushuollot
Automaatio	Tarkastuksen sisältö/minimivaatimus
Valvomo-ohjelmisto
Perustoiminnat	Avaaminen ja sulkeminen Varmuuskopiot Tulostukset
Grafiikkakaaviot	Kaavioiden symbolit ja värit Liikkuminen kaavioissa
Ohjaukset	Aika- ym. ohjelmien käyttö Pakko-ohjaukset
Asetusarvot	Asetusarvojen muuttaminen Käyrien muuttaminen
Hälytysten käsittely	Hälytysrajojen kuittaaminen Hälytysrajojen muuttaminen Hälytysviiveiden muuttaminen Hälytysten estäminen Prioriteetin muuttaminen Siirtyminen hälytyksestä kuvaan Hälytysten jälleenannon ehtojen muuttaminen Hälytystekstin muuttaminen
Pistelistaukset	Lajittelu pistetyypin mukaan
Trendiajot	Lyhytaikaisen trendin luominen Pitkäaikaisen trendin luominen Trendien zoomaaminen Trendien tallennus
Raportit	Tulostus Automaattisen tulostuksen asetusten muuttaminen Astepäiväluvun muuttaminen
Erikoistoiminnat	Lämpötilamittausten kalibrointi valvomosta
Alakeskusten paikalliskäyttö	Hakemistorakenne
Ohjaukset	Aika- ym. ohjelmien käyttö Pakko-ohjaukset
Asetusarvot	Asetusarvojen muuttaminen Käyrien muuttaminen
Seuranta	Käyttötilojen lukeminen alakeskuksesta Mittaustietojen lukeminen alakeskuksesta Hälytysten lukeminen alakeskuksesta Hälytysten kuittaaminen alakeskuksesta
Dokumentointi	Kytkentäkuvien tulkinta Naamataulukuvan tulkinta
Kenttälaitteet	Kaikkien kenttälaitteiden läpikäynti
Venttiilimoottorit	Toimilaitteiden käsiajo
Peltimoottorit	Toimilaitteiden käsiajo
Taajuusmuuttajat	Muuttaminen automaatilta käsiajolle
Jäätymissuojatermostaatit	Hälytysrajojen muuttaminen Seisonta-ajan säädön asetusarvon muuttaminen

Urakoitsijoiden on huolehdittava siitä, että käyttöhenkilökunta ymmärtää laitoksen toiminnan ja että he osaavat käyttää LVIAJ-tekniikkaan liittyviä laitteita. Mikäli takuuvuoden aikana käyttöhenkilökunnalla on ongelmia laitoksen käyttöön liittyvissä kysymyksissä, ovat urakoitsijat velvollisia antamaan tarvittaessa, ilman eri pyyntöä, täydentävää käytönopastusta. Täydentävä käyttöopastusvelvoite on takuu siitä, että käyttökoulutus suoritetaan huolella jo ensimmäisellä kerralla. Huoltohenkilökunnalla on oikeus ja velvollisuus käyttää ja huoltaa laitteita normaalisti takuuaikana (esim. säätökäyrän muuttaminen) ilman, että urakoitsijan antama takuuvelvoite poistuu.

Asiakirja	Laatija
Pöytäkirja: kirjataan käyttökoulutuksen suorittaminen. Pöytäkirjan kuittaavat allekirjoituksellaan kaikki tilaisuuteen osallistujat, jonka jälkeen se toimitetaan rakennuttajalle. Kopio liitetään luovutusaineistoon. Videokooste liitetään luovutusaineistoon.	PU, AU, IU

Takuuajan toimenpiteet

Huoltokäynneistä tulee pitää kirjaa. Käynneistä tulee ilmoittaa ennakkoon tilaajalle ja laitoksen vastuunalaiselle hoitajalle. Jokaisesta huoltokäynnistä on saatava laitoksen vastuunalaisen hoitajan kuittaus sekä osoitettava toimenpiteet, jotka on tehty.

Huoltotöiden suorituksessa tulee olla mukana koulutusta varten laitoksen vastuunalainen henkilö tai korjaushenkilökuntaa. Huoltokäynnin yhteydessä on suoritettava yleiskatselmus ja tutkittava, että laitosta käytetään tarkoituksenmukaisesti sekä oikaistava mahdolliset virheet.

Kaksi kertaa vuodessa tapahtuvien huoltokäyntien väli on vähintään viisi (5) kuukautta ja enintään seitsemän (7) kuukautta. Viimeinen huoltokäynti takuuaikana on suoritettava aikaisintaan kuusi (6) viikkoa ennen takuuajan päättymistä.

Puutteet ja virheet

Urakoitsijat ovat velvollisia korjaamaan takuuaikana havaitut puutteet, viat ja virheet korvauksetta.

Tilaajalla ei ole lupaa mennä korjaamaan urakkaan kuuluvia laitteita takuuaikana, vaan kyseinen toimenpide kuuluu urakoitsijalle. Sen sijaan normaalien huoltotoimenpiteiden suorittaminen, kuten lämmityksen säätökäyrän muuttaminen, ei vaikuta takuun voimassa oloon.

Urakoitsijat vastaavat täysmääräisesti kaikista niistä vahingoista ja suoranaisista tai välillisistä kustannuksista, jotka aiheutuvat urakoitsijan työsuorituksesta tai toimittamista laitteista.

Putkitöiden takuuajan huolto

Kerran vuodessa suoritettavat toimenpiteet:

Sivuvirtaussuodattimen vaihto urakkaan kuuluvana työnä ja hankintana.

Pumppaamoiden tyhjennys ja pesu, ohjausautomatiikan toiminnan ja hälytysten testaus sekä muut valmistajan ohjeiden mukaiset huoltotoimenpiteet

Putkisto-, pumppu- ja venttiilitiivistyksen korjaus, mikäli korjaus edellyttää tiivisteiden vaihtoa tai uudelleen pakkausta.

Hälytystoimintojen tarkastus.

Kerran takuuaikana suoritettavat toimenpiteet:

Takuuajan lopulla tehtävä laitteiden syöpymissuojausten tarkistus siten, ettei ruostumista tai muuta syöpymää esiinny. Korjaukset tarvikkeineen kuuluvat urakkaan.

Lämpöpumppujärjestelmän takuuajan työt

Jatkuva etäseuranta

Lämpöpumppujärjestelmillä (esim. maalämpö) tulee olla etäseuranta netin kautta. Urakoitsija vastaa etäseurannasta takuuajan ja etäseurantaa tulee olla mahdollista jatkaa ostopalveluna ja itsenäisesti myös takuuajan jälkeen.

Urakoitsija seuraa etänä järjestelmän toimintaa ja laitteiston hyötysuhdetta ja ryhtyy tarvittaessa korjaaviin toimenpiteisiin.

Kaksi kertaa vuodessa suoritettavat toimenpiteet:

Kaikkien kompressoreiden, moottorien, lauhduttimien, höyrystimien, paisuntaventtiileiden pumppujen ja muiden pyörivien laitteiden laakeriäänien, tärinän ja lämpenemisen tarkistus ja tarvittaessa korjaustoimenpiteet.

Suljetun kylmäainepiirin laitetarkastukset ja vuotokohtien havainnointi

Laitteiden toiminnan tarkastus, oikean toiminnan varmentaminen ja tarvittaessa vikojen etsintä ja korjaus

Hälytystoimintojen tarkastus ja tarvittaessa vikojen etsintä ja korjaus sekä asetusarvojen uudelleen asettelu.

Maalämpöjärjestelmän energian ja hyötysuhteen seuranta trendihistoriaseurannan avulla

Kerran vuodessa suoritettavat toimenpiteet:

Valmistajan suosituksen mukaan tehtävät huoltotyöt ja tarkastukset.

Kerran takuuaikana suoritettavat toimenpiteet:

Takuuajan lopulla tehtävä laitteiden syöpymissuojausten tarkastus siten, ettei ruostumista tai muuta syöpymää synny. Korjaukset tarvikkeineen kuuluvat urakkaan.

Kylmäaineiden vaihtaminen.

Jäähdytysjärjestelmän takuuajan työt

Jatkuva seuranta

Järjestelmällä tulee olla etäseuranta netin kautta. Urakoitsija vastaa etäseurannasta takuuajan ja etäseurantaa tulee olla mahdollista jatkaa ostopalveluna ja itsenäisesti myös takuuajan jälkeen.

Urakoitsija seuraa etänä järjestelmän toimintaa ja laitteiston hyötysuhdetta ja ryhtyy tarvittaessa korjaaviin toimenpiteisiin.

Kaksi kertaa vuodessa suoritettavat toimenpiteet:

Kaikkien kompressoreiden, moottorien, lauhduttimien, höyrystimien, paisuntaventtiileiden, pumppujen ja muiden pyörivien laitteiden laakeriäänien, tärinän ja lämpenemisen tarkistus ja tarvittaessa korjaustoimenpiteet.

Laitteiden toiminnan tarkastus, varmentaminen ja tarvittaessa vikojen etsintä ja korjaus

Kylmäainepiirin laitetarkastukset ja vuotokohtien havainnointi

Jäähdytysjärjestelmän energian ja hyötysuhteen seuranta trendiseurannan avulla sekä seurannan perusteella tarvittavien korjaustoimenpiteiden suoritus.

Hälytystoiminnan tarkastus.

Kerran vuodessa suoritettavat toimenpiteet:

Valmistajan suosituksen mukaan tehtävät huoltotyöt ja tarkastukset

Kerran takuuaikana suoritettavat toimenpiteet:

Takuuajan lopulla tehtävä laitteiden syöpymissuojausten tarkastus siten, ettei ruostumista tai muuta syöpymää synny. Korjaukset tarvikkeineen kuuluvat urakkaan.

Kylmäaineiden vaihtaminen.

Ilmanvaihtotöiden takuuajan huolto

Kaksi kertaa vuodessa suoritettavat toimenpiteet:

Kaikkien ilmavaihtokoneiden suodattimien hankinta ja vaihto urakkaan kuuluvana työnä

Kaikkien puhaltimien, moottorien ja muiden pyörivien laitteiden laakeriäänien, tärinän ja lämpenemisen tarkistus ja tarvittaessa korjaustoimenpiteet.

Laitteiden toiminnan tarkastus ja tarvittaessa vikojen etsintä ja korjaus

Hälytystoiminnan tarkastus.

Kerran vuodessa suoritettavat toimenpiteet:

Ilmanvaihtokoneiden ja poistopuhaltimien puhdistus liasta ja rasvasta.

Valmistajan suosituksen mukaan tehtävät huoltotyöt ja tarkastukset

Kerran takuuaikana suoritettavat toimenpiteet:

Takuuajan lopulla tehtävä laitteiden syöpymissuojausten tarkastus siten, ettei ruostumista tai muuta syöpymää synny. Korjaukset tarvikkeineen kuuluvat urakkaan.

Automaatiotöiden takuuajan huolto

Kaksi kertaa vuodessa suoritettavat toimenpiteet:

Säätö- ja ohjaustoimintojen asetusten ja toiminnan tarkastus ja tarvittaessa vikojen etsintä ja korjaus.

Toimilaitteiden toiminnan tarkastus ja tarvittaessa korjaustoimenpiteet.

Valoanturien ja aikaohjelmien asetusten tarkistus kerran kesällä ja kerran talvella.

Kaikkien hälytystoimintojen tarkastus ja raja-arvojen uudelleen asettelu viikko- ja kuukausiraporttien perusteella.

Huoneistokohtaisen vedenmittausjärjestelmän kommunikaatio-, vuoto- ja vikahälytysten toiminnan varmistus.

Kerran vuodessa suoritettavat toimenpiteet:

Lämmityskäyrien asettelu kerran palautteiden perusteella ja kaksi kertaa lämmönsäädön 2. vaiheessa

Valmistajien suositusten mukaan tehtävät huoltotyöt ja tarkistukset

Kerran takuuaikana suoritettavat toimenpiteet:

Takuuajan lopulla tehtävä laitteiden syöpymissuojausten tarkistus siten, ettei ruostumista tai muuta syöpymää esiinny. Korjaukset tarvikkeineen kuuluvat urakkaan.

Tilakohtaiset tarkastusmittaukset ja – säädöt (lämmönsäädön 2. vaihe)

Urakoitsija suorittaa tilakohtaiset lämpötilamittaukset ja tarkistussäädöt rakennuksen valmistumista seuraavalla lämmityskaudella. Tarkastusmittausta ei voi suorittaa ennen asukkaiden sisään muuttoa.

Lähtökohtana tarkastusmittauksen suorittamiselle pidetään, kun ulkolämpötila on -5C ja -15C välillä. Mittausajankohtaa valittaessa on huomioitava se, että auringon säteily ei vaikuta huonelämpötiloihin.

Mikäli leutoina talvikausina (tammi- ja helmikuun aikana) ulkolämpötilan keskiarvo ei mittauskaudella saavuta (tai ei pidemmän aikavälin sääennusteen mukaisesti ole odotettavissa, että saavuttaa) tarkastusmittauksen edellyttämää -5C alarajaa, niin tarkastusmittaukset voidaan tehdä kun ulkolämpötila on ollut pakkasen puolella vähintään 3 päivää ennen mittauksia ja on pakkasella myös mittausten aikana. Mittaukset tehdään heti aamusta, jotta saadaan hyödynnettyä mahdolliset yöpakkaset. Mittauksia ei saa tehdä aurinkoisella säällä, jolloin aurinko lämmittää asuntoja.

Tarkastusmittausten suorittamisesta on sovittava ennakkoon isännöitsijän kanssa. Samassa yhteydessä urakoitsijan on selvitettävä, onko isännöitsijä tai huoltoliike saanut asukkailta huonelämpötiloihin liittyviä reklamaatioita, jolloin kyseisiin asuntoihin voidaan kiinnittää erityistä huomiota.

Urakoitsijan on toimitettava yleistiedote yhtiöön ja asukkaille vähintään kaksi viikkoa ennen ja tarkempi tiedote jokaiseen asuntoon tarkastusmittausten suorittamisesta vähintään 3 arkipäivää ennen mittausten suorittamista. Molemmat tiedotteet tulee hyväksyttää isännöitsijällä. Tiedotteesta on käytävä ilmi mitä toimenpiteitä on tarkoitus asunnossa suorittaa, kuinka kauan tarkastusmittaukset kestävät ja mitä toimenpiteitä asukkaiden on tehtävä ennen mittauksen aloittamista (tuuletusikkunat suljettava, varmistettava esteetön pääsy patteriventtiileille ja jakotukille).

Lämpötilamittauksiin käytetään mittauksiin soveltuvaa kalibroitua lämpötilamittaria, jonka lukematarkkuus on vähintään 0,2  C. Mittariksi soveltuu termoelementti, termistori, vastusanturi tai elohopealämpömittari. Pintalämpötilamittarilla (IR) mitattuja arvoja ei hyväksytä.

Tarkastusmittaus ja –säätö suoritetaan seuraavasti:

Patteriventtiilien termostaattiosat irrotetaan.

Lattialämmitysjärjestelmissä jakotukeilla olevat lattialämmityspiirien toimilaitteet irrotetaan.

Ilmanvaihto kytketään normaalille käyttöasennolle.

Mikäli kohteessa huoneistokohtaiset ilmanvaihtokoneet, niiden sisään puhalluslämpötilat asetetaan kaikissa asunnoissa samaksi, esim. +20 ° C

Odotetaan 1-2 vuorokautta, jotta lämpötilat ja kierrot tasaantuvat

Huonelämpötilat mitataan ja patteriventtiileiden / jakotukkien esisäätöarvoja säätämällä säädetään niin, että tämän työselostuksen kohdan 1.4.1 tavoitelämpötilat toteutuvat 1 C tarkkuudella

Mittaus suoritetaan oleskeluvyöhykkeeltä, joka yleensä sijaitsee keskellä huonetta 1,1 m korkeudella, ellei muuta voida todeta. Mittarilukema kirjataan lämpötilan tasaantumisen jälkeen, tasaantumisaika riippuu käytettävästä mittarista.

Mikäli heti mittauksen alussa todetaan, että lämmityksen säätökäyrää pitää laskea tai nostaa, tehdään se ja jatketaan mittauksia, kun muutoksen vaikutukset ovat tasaantuneet.

Tarvittaessa lasketaan vielä lopuksi lämmityksen säätökäyrää ja suoritetaan tasaantumisen jälkeen pistokoeluonteisesti tarkistusmittauksia.

Kun mittaus on hyväksytysti suoritettu (rakennuttajan edustaja hyväksyy pöytäkirjan), urakoitsija voi asentaa patteriventtiilien termostaattiosat tai lattialämmityspiirien toimilaitteet paikoilleen – ei ennen.

Termostaattien ja/tai toimilaitteiden kiinnittämisen yhteydessä tarkistetaan, että termostaatit on rajoitettu lämpötilaan, joka on tilan tavoitelämpötila + 2 ° C (esim. asuinhuoneissa rajoitus 21 + 2 = +23 °C)

Hyväksytty pöytäkirja liitetään luovutusaineistoon (toimitetaan tilaajalle ja rakennuttajalle).

Asiakirja	Laatija	Kuittaaja
Pöytäkirja: kirjataan kaikkien tilojen lämpötilat sekä suunniteltu ja korjattu patteriventtiilin tai lattialämmityspiirin esisäätöarvo, pumpun virtaama, nostokorkeus ja asetusarvot, aseteltu lämmityksen säätökäyrä sekä ulkolämpötila ja käytetty mittalaite (liitteeksi kalibrointitodistus).	PU	Rakennuttaja/LVI- valvoja

Vuositarkastus

Rakennuttaja järjestää erillisen vuositarkastustilaisuuden, johon LVIAJ-urakoitsijoiden on osallistuttava.

Tarkastustilaisuuteen varustaudutaan tarvittavin mittalaittein.

Urakoitsijoiden on korjattava tilaajan ja asukkaiden laatimien puutelistojen virheet ja puutteet sovitun aikataulun mukaisesti.

Vuositarkastuksen perusteella tarkennetaan kohdekohtaiset ilmanvaihtokoneiden huolto-ohjeet ja suodattimien vaihtoväli. Urakoitsija päivittää ohjeet myös huoltokirjaan.

Asiakirja	Laatija	Kuittaaja
Pöytäkirja: kirjataan kaikki suoritetut korjaustoimenpiteet ja tarkennetaan huoltokirjaa.	PU, AU, IU	LVI-valvoja

Takuutarkastus

Rakennuttaja järjestää takuutarkastustilaisuuden, johon LVIAJ-urakoitsijoiden on osallistuttava.

Tarkastustilaisuuteen varustaudutaan tarvittavin mittalaittein.

Urakoitsijoiden on korjattava tilaajan ja asukkaiden laatimien puutelistojen virheet ja puutteet sovitun aikataulun mukaisesti.

Arvioidaan huoltotoimenpiteiden riittävyys ja huoltovälit ja tarkennetaan tarvittaessa. Urakoitsija päivittää ohjeet myös huoltokirjaan.

Asiakirja	Laatija	Kuittaaja
Pöytäkirja: kirjataan kaikki suoritetut korjaustoimenpiteet ja tarkennetaan huoltokirjaa.	PU, AU, IU	LVI-valvoja

Tavoitteiden todentaminen

Hankkeelle asetetut talotekniset tavoitteet todennetaan vastaanotossa ja takuuaikana. Tilaajalta pyydetään toteutuneet kulutustiedot ja suunnittelijalta lausunto niiden vertaamisesta tavoitearvoihin.

Urakoitsija vastaa teknisistä virheistä ja niiden aiheuttamista poikkeamista tavoitelukuihin ja ryhtyy välittömästi toimenpiteisiin poikkeamien korjaamiseksi.

Urakoitsijan laatimat dokumentit mittauksista ja tavoitteiden todentamisesta liitetään luovutusasiakirjoihin.

Lämpöpumppujärjestelmästä (esim. maalämpö, poistoilmalämpöpumppu) vastaavan urakoitsijan tulee antaa järjestelmälle hyötysuhdelupaus eli takuu. Hyötysuhteella tarkoitetaan tässä tapauksessa lämpöpumppujärjestelmän lämmöntuoton ja sähkönkulutuksen suhdetta. Lämpöpumpputoimittajan hyväksyttämisen yhteydessä hyväksytetään myös hyötysuhdelupaus ilmoitettuna kokonaiselle vuodelle käyttöpaikassaan. Urakoitsijan tulee seurata etäyhteyden avulla laitteiston hyötysuhdetta reaaliaikaisesti koko takuuajan ja määrittää yhden kokonaisen kalenterivuoden hyötysuhde viimeistään 3 kuukautta ennen takuuajan päättymistä. Tätä vuosihyötysuhdetta sitten verrataan annettuun hyötysuhdelupaukseen.

Todennettavat tavoitteet ovat

TAVOITE	MITTAUSAIKA	MITTAUSPAIKKA	MENETELMÄ
1. Lämpöolosuhteet - huonelämpötila ja kylpyhuoneiden lattian pintalämpötila - ilman nopeus	takuuaika vastaanotto	kaikki tilat pistokoe 2 asuntoa/rakennus	kertamittaus kertamittaus
2. Sisäilman laatu - ilmavirrat - painesuhteet	vastaanotto vastaanotto	kaikki tilat asunnot	kertamittaus kertamittaus
3. LVIS-laitteiden äänitasot	vastaanotto	kaikki tilat	kertamittaus
4. Energiatehokkuus - kaukolämpö - maalämpö - kiinteistösähkö - aurinkosähkö - muut uusiutuvat energiat - veden kulutus KV, LV - kiinteistösähkön kulutusjakauma - SFP-luku - LTO:n hyötysuhteet - lämpöpumppujen COP - kylmäntuottolaitteiden COP	vuosi vuosi vuosi vuosi vuosi vuosi vuosi vastaanotto ulkoilma +5°C … -5°C jatkuva/vuosi jatkuva/vuosi	KL-mittauskeskus energiamittari kiinteistökeskus kiinteistökeskus tuotto- ja kulutusmittarit päävesimittarit kiinteistösähkön alamittaukset iv-koneet ja puhaltimet LTO-koneet tuotto- ja kulutusmittarit ohjauskeskus	mittarilukema mittarilukema/RAU mittarilukema/RAU mittarilukema/RAU mittarilukema/RAU mittarilukemat/RAU mittarilukemat/RAU kertamittaus RAU trendit RAU+etäseuranta RAU+etäseuranta

Toimivuustarkastus

Noin vuoden kuluttua vastaanotosta, mieluiten lämmityskaudella, suoritetaan rakennuttajan koordinoima toimivuustarkastus. Ajankohta sovitaan vastaanottotarkastuksessa. Toimivuustarkastuksen tärkein tavoite on varmistaa rakennuksen energiatehokas käyttö, hyvät sisäilmaolosuhteet sekä talotekniikan hyvä ja asianmukainen käyttö ja huolto. Toimivuustarkastuksen kiinteistökierroksen suorittaa rakennuttajan nimeämä taho (yleensä LVIA-valvoja), jonka lisäksi kierrokseen osallistuvat kiinteistöhuollon edustaja, pää-, tate-urakoitsijat ja tate-valvojat. Toimivuustarkastusta on kuvattu ATT:n Toimintakoeohjeessa ja tarkemmin ATT:n Toimivuustarkastusohjeessa.

Liitteet

Liite 1 Taloteknisiä laitteita koskeva rakennusautomaation nimeämisohje

Liite 2 Rakennusautomaatiota koskeva grafiikkaohje

Liite 1: Taloteknisiä laitteita koskeva rakennusautomaation nimeämisohje

Periaate

Projekteissa, joissa ei ole käytössä taloteknisten laitteiden yhtiökohtaisia nimeämisohjeita, noudatetaan tässä esitettyä nimeämismallia.

Laitetunnus muodostuu seuraavasti

ÄÄÄÄ-XXXn-YYY-ZZZn

missä:

ÄÄÄÄ	= rakennuksen tunnus

XXX(n)	= järjestelmän tai laitteiston tunnus

YYY	= laitteen tunnus

ZZZ(n)	= laitteen sijaintia/tehtävää kuvaava tunnus

n	= järjestelmän (esim. tuloilmakone) juokseva numero tai laitteen (esim. huoneanturi) juokseva numero, jos järjestelmässä on useita laitteita samassa tehtävässä

Rakennuksen tunnus esitetään suunnitteluasiakirjoissa tarpeellisessa määrin yleismainintoina. Sitä ei esitetä säätökaavioissa jokaisen laitteen yhteydessä eikä lainkaan merkintäkilvissä. Se esitetään valvonta-järjestelmän kaikkien pisteiden koodauksissa ja hälytysteksteissä, ellei erikseen muuta ilmoiteta.

Laitetunnukset

XXX: järjestelmätunnus

HEK = hiekanerotin

IV = IV-lämmitysverkosto

J = jäähdytysverkosto

JIV = IV-jäähdytysverkosto

JLL = lattiajäähdytys/viilennysverkosto

JV-LTO = jäteveden lämmön talteenotto

JVP = jätevesipumppaamo

KJ = kaukojäähdytysverkosto

KL = kaukolämpöverkosto

KsK = kiertoilmakone

LKV = lämmin käyttövesiverkosto

LLV = lattialämmitysverkosto

ML = maalämpöjärjestelmä

MLP = maalämpöpumppu

PEK = öljyn/bensiininerotin

PK = erillispoisto

PKY = paineenkorotusyksikkö

PV = patterilämmitysverkosto

PVP = perusvesipumppaamo

REK = rasvanerotin

S = säiliö (varaaja)

SJ = sähköjärjestelmät

SK = sähkökattila

SPR = sprinkleri

TK = tuloilmakone

V = varaaja

VJK = vedenjäähdytyskone

YYY: laitteen tunnus

AE = CO- tai CO2-anturi

EQ = energiamäärän mittari

FS = virtauskytkin

FV = magneettiventtiili

FZ = peltimoottori

HS = käsikytkin

HK = hämäräkytkin/valonvoimakkuuden anturi

KA = apurele

KsF = kiertoilmapuhallin

KK = kojekeskus

KLA = kompressorilauhdutinyksikkö

KY = hidastusrele

LSA = hälyttävä pintakytkin

MHV = märkähälytysventtiili

MrE = suhteellisen kosteuden anturi

OK = ohjauskeskus

PDA = suodatinvahti

PDS = paine-erokytkin muu kuin suodatinvahti

PDE = paine-erolähetin

PE = painelähetin

PF = poistopuhallin

PIK = paineilmakompressori

PP = palopelti

PS = painekytkin

PU = pumppu

QQ = lämpömäärän mittari

SC = pyörimisnopeudensäädin tai taajuusmuuttaja

SL = sulanapitolämmitys (kattokaivot, syöksytorvet, luiskat)

TE = lämpötila-anturi

TS = termostaatti

TSA = jäätymisvaaratermostaatti

TF = tuloilmapuhallin

TV = moottoriventtiili

VA = valaistus

VAK = DDC-alakeskus

VQ = vesimäärän mittari

ZZZ: laitteen tehtävää/sijaintia kuvaava tunnus

H xxx = huone xxx

HI = hissi

JJP = jälkijäähdytyspatteri

JLP = jälkilämmityspatteri

JP = jäähdytyspatteri

KI = kiertoilma

LP = lämmityspatteri

LTO = LTO-laite/patteri

MGLY = menevä liuos, glykoli

MVE = menovesi

OVI = sähkölukko

PGLY = palaava liuos, glykoli

PLTO = poistoilma lto-laitteen jälkeen

PSU = poistoilman suodatin

PPUH = poistoilma

PVE = paluuvesi, kiertovesi

SA = sauna

SPUH = sisään puhallus

TLTO = tuloilma lto-laitteen jälkeen

TSU = tuloilman suodatin

ULKO = ulkoilma

Esimerkkejä laitetunnuksen muodostumisesta (ilman rakennustunnusta)

TK1-TF	iv-koneen TK1 tuloilmapuhallin

TK1-PF	iv-koneen TK1 ainoa poistoilmapuhallin

TK1-PF1	iv-koneen TK1 ensimmäinen poistoilmapuhallin

TK1-PF2	iv-koneen TK1 toinen poistoilmapuhallin

TK1-SC-LTO	iv-koneen TK1 pyörivän lämmönsiirtimen

pyörimisnopeudensäädin

TK1-SC-TF	iv-koneen TK1 tulopuhaltimen taajuusmuuttaja

TK1-PU-LP	iv-koneen TK1 lämmityspatterin pumppu

TK1-TV-LP	iv-koneen TK1 lämmityspatterin moottoriventtiili

TK1-PU-JP	iv-koneen TK1 jäähdytyspatterin pumppu

TK1-TV-JP	iv-koneen TK1 jäähdytyspatterin moottoriventtiili

TK1-HS-H 100	iv-koneen TK1 huoneessa 100 sijaitseva

lisäaikakytkin

TK1-AE-PPUH	iv-koneen TK1 poistoilman CO2-anturi

TK1-TE-TLTO	iv-koneen TK1 lto:n jälkeisen tuloilman lämpötila-anturi

TK1-TE-SPUH	iv-koneen TK1 sisään puhallusilman lämpötila-anturi

TK1-TE-LP	iv-koneen TK1 lämmityspatterin paluuveden

lämpötila-anturi

KL-TE-MVE	kaukolämmön tuloveden lämpötila-anturi

IV-PU	IV-verkoston lämpöjohtopumppu

PV-PU	patteriverkoston lämpöjohtopumppu

PV-TE-MVE	patteriverkoston menoveden lämpötila-anturi

PV-TE-PVE	patteriverkoston paluuveden lämpötila-anturi

PV-TE-ULKO	ulkolämpötila-anturi

LKV-TE-MVE	lämpimän käyttöveden menoveden lämpötila-anturi

LKV-TE-PVE	lämpimän käyttöveden kiertoveden lämpötila-anturi

PVP-LSA	perusvesipumppaamon hälyttävä pintakytkin

SJ-SL	kattoviemärit ja –kourut, saattolämmitys

SJ-VA-ULKO	pylväs- ja pihavalot

SJ-VA-NRO	numero- ja seinävalot

SJ-VA-HI	hissin edustavalot

SJ-OVI-SA1	saunan 1 ovilukko

Liite 2: Rakennusautomaatiota koskeva grafiikkaohje

Graafisen käyttöliittymän rakenne

Graafisessa käyttöliittymässä on aloituskuva, kiinteistökohtainen aloituskuva, tasokuvia, prosessikaavioita sekä asetusarvokuvia. Kaaviot laaditaan tämän ohjeen mukaisesti.

Aloituskuvana on kohdelistaus, josta siirrytään haluttuun kiinteistöön. Kiinteistön aloituskuvasta voidaan siirtyä joko tasokuviin tai prosessikaavioihin. Kohteen nimessä on esitettävä sekä sen nimi että katuosoite. Mikäli kohteita on paljon, tulee ne jakaa alueellisesti eri kuviin.

Prosessikaavioissa tulee esittää kaikki kyseiseen prosessiin liittyvät pisteet. Hälyttävän pisteen tulee erottua selvästi poikkeavalla värillä tai vilkkumalla. Komennettavia pisteitä on voitava komentaa suoraan prosessikaavionäytöstä.

Prosessikaavion ylä- tai alareunaan on jäätävä tila hälytyskentälle, johon tulostuvat tulevat hälytykset tekstityksineen.

Prosessikaavioissa tulee olla aina palvelualueen osoite, ei esim. talo 1 jne.

Jokaisessa prosessikaavioissa tulee näkyä päivämäärä, kellonaika, ulkolämpötila ja ulkovaloisuus.

Grafiikalla tulee olla ominaisuus, jossa poikkeustilanteissa näytölle saa ”post-it” tyyppisen tiedotteen.

Alue- ja tasokuvat

Aluekuvat

Aloituskuvana on aluekuva, josta siirrytään haluttuun kiinteistöön. Kiinteistön aloituskuvasta voidaan siirtyä joko tasokuviin tai prosessikaavioihin.

Tasokuvat

Kustakin kerroksesta on oma kuvansa, jossa esitetään seuraavat asiat:

Ilmanvaihtokoneiden sijainti. Klikkaamalla kyseistä konetta, pääsee

sen prosessikaavioon.

Palopeltien sijainti ja niiden senhetkinen tila.

Lämmönjakokeskuksen sijainti. Klikkaamalla sitä, pääsee sen

prosessikaavioon.

Erillispoistojen sijainti. Klikkaamalla kyseistä konetta, pääsee sen

prosessikaavioon.

Sähkökeskusten sijainti.

Ulkolämpötila- ja ulkovaloisuusmittausten sijainti ja niiden

senhetkinen lämpötila.

IV hätä seis-painike ja palopainikkeet.

Pohjoisnuoli selkeästi erottuvana.

Prosessikaaviot

Mikäli kohteessa on useampia rakennuksia, prosessikaaviot jaotellaan rakennuskohtaisesti. Jokaisessa prosessikaaviossa esitetään ulkolämpötila ja ulkovaloisuus.