Uudenmaan ympäristökeskus
PL 36 (Asemapäällikönkatu 14)
00521 HELSINKI

PRO VANHA VALLILA RY:N RAKENNUSSUOJELUESITYS, JOKA KOSKEE VALLILAN TONTILLA 534/9 SIJAITSEVAA OY VOLVO AB:N ENTISTÄ TOIMITALOA 

Khs 2001-1256

Lausuntopyyntönne 18.5.2001, dnro 0101L0425-27

 Volvo Auto Ab:n rakennuksen suojeluarvo kaavoitustyön aikana

Asemakaavan muutostyö alkoi vuonna 1999, jolloin Kone Oyj haki omistamansa tontin 534/9 asemakaavan muuttamista. Tällöin kaupunkisuunnitteluvirastolla oli käytettävissä neljä vuotta aikaisemmin ilmestynyt kaupunginmuseon teollisuusrakennusten inventointiraportti (Helsingin kaupunginmuseon tutkimuksia ja raportteja 1/95, Helsingin Kantakaupungin Teollisuusympäristöt). Raportissa teollisuusrakennukset on arvotettu, mutta Oy Volvo Auto Ab:n rakennusta ei mainita raportissa lainkaan. 

Kaupunginmuseo antoi rakennuksen arvosta kaupunkisuunnitteluvirastolle kaksi lausuntoa kaavoitustyön aikana. 2.3.1999 annetussa lausunnossa todetaan rakennus kaupunkikuvallisesti arvokkaaksi ja sen purkaminen Vallilan teollisuusalueen historiallista ja kaupunkikuvallista kerrostuneisuutta heikentäväksi. 2.6.2000 annetussa lausunnossa kaupunginmuseo toteaa Vallilan Teollisuusalueen Suojelutavoiteselvityksen (Helsingin kaupunginmuseon tutkimuksia ja raportteja 1/2000) olevan tekeillä ja että tässä selvityksessä Sturenkatu 21 on todettu sekä arkkitehtonisesti että kaupunkikuvallisesti arvokkaaksi suojeltavaksi rakennukseksi. Kaupunginmuseo kuitenkin katsoi, että kohteen arvosta huolimatta suojelutavoitteet ovat valitettavasti tässä tilanteessa epärealistisia. Kaupunginmuseo viittaa tällä jo pitkälle valmisteltuun uudisrakennushankkeeseen. Näin ollen kaupunginmuseo ei kummassakaan lausunnossaan edellyttänyt rakennuksen säilyttämistä.

Uudenmaan ympäristökeskus edellytti tontin 534/9 asemakaavan muutoksesta antamassaan lausunnossa, että asiasta järjestetään kaupunkisuunnitteluviraston johdolla neuvottelu, jossa arvokkaan rakennuskannan suojeluedellytykset selvitetään ja jossa ovat läsnä kaupunginmuseo, Museovirasto ja Uudenmaan ympäristökeskus. Neuvottelussa sovittiin, että Museovirasto antaa tontin rakennusten suojeluarvosta lausunnon. 

Lausunnossaan 19.10.2000 Museovirasto katsoi, että Oy Volvo Auto Ab:n rakennus on edustava ja ainutlaatuinen esimerkki suomalaisesta autoistumisen luomasta arkkitehtuurista. Rakennuksella on paitsi korkea arkkitehtoninen ja kaupunkikuvallinen merkitys myös käyttötarkoitukseen ja alueen rakentumiseen liittyvä huomattava historiallinen merkitys. Rakennus on rakennussuojelulain 2 §:n tarkoittama rakennus sisätiloineen ja pihoineen. Museovirasto esitti, että rakennus sisätiloineen ja pihoineen tulee suojella asemakaavalla. 

Museoviraston lausunnon johdosta kaupunkisuunnitteluviraston kaavoitusosasto teetti konsulttityönä selvityksen, jossa tarkasteltiin tontin rakentamismahdollisuuksia siinä tilanteessa, että tontilla oleva rakennus säilyy. Selvitys osoitti, että tontin lisärakentaminen rakennuksen säilyessä oli vaikeata ja johti kaupunkikuvallisesti kestämättömään ratkaisuun. Museoviraston edellyttämä rakennuksen ja piha-alueen muureineen säilyttäminen tarkoittaa, ettei tontin lisärakentaminen ole mielekästä. Tällöin tontin voimassa olevan asemakaavan mukaista rakennusoikeutta jää käyttämättä 15 000 k-m2. Tontin osittainenkin lisärakentaminen todettiin  mahdolliseksi vain sisällyttämällä olemassa oleva rakennus uuteen rakennuskompleksiin, mikä olennaisesti heikentää rakennuksen suojeluarvoa. Kaupunkisuunnitteluvirasto piti ratkaisua, jossa rakennukset säilytetään eikä tontille sijoiteta uudisrakentamista, kiinteistön omistajan kannalta kohtuuttomana.

Asemakaavan muutoksen ympäristövaikutukset

Tontin 534/9 sijainti asuinkortteleiden, koulujen ja puistoalueen vieressä oli yksi peruste käyttötarkoituksen muuttamiselle. Asumisen ja toimistotilojen katsottiin soveltuvan huomattavasti teollisuusrakentamista luontevammin paikalle. Tontin sijainti todettiin epäedulliseksi teollisuustoiminnoille myös raskaiden kuljetusten kannalta, koska liikenteen järjestäminen Sturenkadulta ei ole mahdollista. Liikenne tonteille kulkee Roineentieltä läheltä Sturenkadun liittymää, joten Puu-Vallilan asuntoalueen kautta ei ole syytä liikennöidä. Mikäli ongelmia syntyy, niihin voidaan puuttua asuntoaluetta koskevin liikennejärjestelyin.

Kaupunkikuvallisesti sekä asuinrakennus että toimistotalo on liitetty osaksi Sturenkadun ja Teollisuuskadun varren toimitila- ja asuinrakennuskokonaisuutta. Viereinen tontti korttelissa 534 rakennetaan myös Teollisuuskadun rakennusrintaman korkeuteen. Puu-Vallilan asuntoalue on jo nykyisellään rakennuksin ja puistoin suojattu hyvin viereisiltä vilkkailta kaduilta.

Tontilla 534/9 on voimassa vuonna 1984 vahvistettu asemakaava nro 8529, jossa se on merkitty teollisuus- ja varastorakennusten korttelialueeksi (T). Tontin rakennusoikeus on 23 130 k‑m2 + 3 505 k‑m2 (kellarikerroksen kerrosala). Kaupunginvaltuuston 9.5.2001 hyväksymässä asemakaavassa tontille sallitaan rakentaa 5 100 k‑m2 asuntoja ja 15 900 k‑m2 liike- ja toimistotilaa. Voimassa olevaan asemakaavaan verrattuna korttelin maanpäällinen rakennusoikeus on pienentynyt asemakaavan muutoksella 2 130 k‑m2:llä. Alueelle ei siis tuoda lisää rakennusoikeutta. 

Voimassa olevassa asemakaavassa ei pysäköintipaikkojen enimmäismäärästä ole mainintaa lainkaan. Valtuuston hyväksymässä asemakaavan muutoksessa pysäköintipaikkojen lukumäärä on rajoitettu. Tontin uudisrakentaminen ei aiheuta merkittävää muutosta nykyisiin liikennemääriin.

Asukkaiden kuuleminen

Asemakaavan laadintavaiheen kuuleminen suoritettiin asemakaavan muutosluonnoksen valmisteluvaiheessa senaikaisten säännösten mukaisesti. Huomautuksia ei tehty. Asemakaavan muutosehdotukseen ei luonnosvaiheen jälkeen tehty sellaisia olennaisia muutoksia, jotka olisivat edellyttäneet uutta nähtäville panoa. Ehdotus oli 28.7.–28.8.2000 julkisesti nähtävänä, mistä on ilmoitettu maankäyttö- ja rakennusasetuksessa säädetyllä tavalla. Ehdotusta vastaan ei tehty muistutuksia.

Maankäyttö- ja rakennuslain 54 §:n 3 momentissa todetaan, ettei asemakaavalla saa asettaa maanomistajalle tai muulle oikeuden haltijalle sellaista kohtuutonta rajoitusta tai aiheuttaa sellaista kohtuutonta haittaa, joka kaavalle asetettavia tavoitteita tai vaatimuksia syrjäyttämättä voidaan välttää.

Mikäli rakennukset ja pihamiljöö suojellaan rakennussuojelulain nojalla, tontin voimassa olevan kaavan mukaista rakennusoikeutta jää käyttämättä noin 15 000 k‑m2. Tällaista ratkaisua kaupunginhallitus pitää kiinteistön omistajan kannalta kohtuuttomana.

Kaupunginhallitus ei pidä mahdollisena asemakaavan muuttamista siten, että rakennus määrättäisiin suojeltavaksi ja käyttämätön rakennusoikeus poistettaisiin, koska se johtaisi kiinteistön omistajan kannalta kohtuuttomaan tilanteeseen ja käsitys rakennuksen suojeluarvosta saatujen asiantuntijalausuntojen valossa oli ristiriitainen.

Lisätietoja antaa apulaiskaupunginsihteeri Marja-Liisa Rautanen, puhelin 169 2282.

HELSINGIN KAUPUNGINHALLITUS

Pekka Korpinen		Soili von Hertzen	
apulaiskaupunginjohtaja		kaupunginsihteeri	

LIITTEET	Lausuntopyyntöasiakirjat