HELSINGIN KAUPUNGIN LESKIELÄKE‑ JA KASVATUSAPUSÄÄNTÖ
Kaupunginvaltuuston vahvistama huhtikuun 14 p:nä 1954.

1 §		Helsingin kaupungin palveluksessa olleen viranhaltijan tai työntekijän tahi eläkkeensaajan kuoltua maksetaan sen mukaan kuin tässä leskieläke‑ ja kasvatusapusäännössä määrätään eläkettä hänen leskelleen ja kasvatusavustusta vainajan lapselle, joka ei ole täyttänyt 18 vuotta. (27.5.1998)

		Lisäksi saa kasvatusavustusta nauttinut henkilö, joka 18 vuotta täyttäessään ei pysyväisen taudin tai ruumiinvian takia kykene itseään elättämään ja jolla todistettavasti ei ole muita varoja elatukseensa, 18 vuotta täytettyäänkin edelleen nauttia kasvatusavustuksen suuruista eläkettä niin kauan kuin sellaista tilaa kestää.

		Lapsena tämän säännön mukaan pidetään myös lapsipuolta, ottolasta ja sellaista avioliiton ulkopuolella syntynyttä lasta, jonka vainaja oli laillisesti tunnustanut omakseen tai johon nähden vainajan elatusvelvollisuus on oikeuden päätöksellä tai sopimuksella vahvistettu, niin ikään kasvattilasta, jota vainaja on korvauksetta huoltanut vähintään 5 vuotta ennen kuolemaansa.

2 §		Eläkkeen ja kasvatusavustuksen suorittamisen yleisenä edellytyksenä on, että 1 §:ssä tarkoitetulla viranhaltijalla tai työntekijällä tahi eläkkeensaajalla oli ollut vähintään se määrä palvelusvuosia, joka kaupungin viranhaltijain tai työntekijäin eläkesäännön mukaan on eläkkeen saamisen edellytyksenä, tahi eläkesäännön mukainen eläke.

		Edellä 1 mom:ssa mainitut rajoitukset eivät kuitenkaan koske kasvatusavustusta.

3 §		Eläkettä tai kasvatusavustusta ei makseta

		1)	leskelle, jonka avioliitto viranhaltijan tai työntekijän tahi eläkkeensaajan kanssa ei ole kestänyt kolmea vuotta tai jonka puoliso avioliittoa solmittaessa oli täyttänyt viisikymmentäviisi vuotta,

		2)	leskelle, joka on solminut avioliiton,

		3)	entiselle aviopuolisolle,

		4)	kumottu (kaupunginvaltuusto 18.12.1974).

		Kasvatusavustusta ei makseta ottolapselle, ellei häntä ole laillisesti otettu ottolapseksi vähintään kolme vuotta ennen kasvatusvanhempansa kuolemaa ja ennenkuin tämä täytti viisikymmentä vuotta.

4 §		Leskelle suoritettavan eläkkeen määrä on viisikymmentä prosenttia ja kullekin lapselle suoritettavan kasvatusavustuksen määrä kymmenen prosenttia siitä määrästä, jonka vainaja sai tai jonka saamiseen hänellä olisi ollut oikeus, jos hän olisi siirtynyt eläkkeelle siinä iässä, jolloin hän kuoli. Kasvatusavustuksen perusteena on kuitenkin aina vähintään 20 000 mk:n perusmääräinen kuukausieläke. Leskieläke ja kasvatusavustus taikka kasvatusavustukset yhteensä eivät saa nousta yli vainajan täyden eläkkeen määrän.

		Lapsi, jolle tämän säännön määräysten perusteella tulisi kasvatusavustus useamman henkilön jälkeen, on oikeutettu vain siihen kasvatusavustukseen, joka hänelle on edullisempi. Avioliiton ulkopuolella syntyneelle 1 §:n 3 mom:ssa tarkoitetulle lapselle suoritettava kasvatusavustus ei saa ylittää oikeuden päätöksellä tai sopimuksella vahvistettua elatusavun määrää.

		Jos leski elää ja kasvatusavustuksen saajia on niin monta, että leskieläkkeen ja kasvatusavustuksen yhteinen määrä ylittäisi 1 momentissa mainitun enimmäismäärän, on kasvatusavustuksen osalle tuleva osuus jaettava tasan kasvatusavustuksien saajien kesken.

		Jos lasten molemmat vanhemmat ovat kuolleet tai naimaton äiti, jolla on avioliiton ulkopuolella syntyneitä tunnustamattomia lapsia, on kuollut, on kasvatusavustuksen määrä yhdeltä lapselta kaksikolmasosaa leskieläkkeestä, kahdelta lapselta leskieläkkeen määrä kokonaisuudessaan ja kultakin seuraavalta lapselta 1 mom:ssa mainittu määrä. Jos kasvatusavustuksen saajia on useampia kuin yksi, on kasvatusavustusten yhteinen määrä, joka ei saa nousta 1 mom:ssa mainittua määrää suuremmaksi, jaettava tasan kasvatusavustuksen saajien kesken.

		5 mom. kumottu. (11.4.1979)

4 a §		Mikäli kansakoulunopettajan palkkaus on määräytynyt kansakoululaitoksen viranhaltijain palkkauksesta ja eläkkeestä annetun lain (248/57) mukaisesti, hänen jälkeensä tuleva leskieläke ja kasvatusapu on määrättävä sen eläkkeen mukaan, johon opettaja kuollessaan olisi ollut oikeutettu kaupungin viranhaltijain eläkesäännön mukaan viimeksi saamansa lain mukaisen varsinaisen palkkauksen, kalliinpaikanlisän sekä kansakoulun ohjesäännön mukaisen lisäpalkan yhteismäärän perusteella.

		Mikäli 1 momentissa tarkoitettu opettaja on kuollut eläkkeellä ollessaan, hänen jälkeensä tulevaa leskieläkettä ja kasvatusapua määrättäessä noudatetaan, mitä 1 momentissa on määrätty, kuitenkin siten, että varsinainen palkkaus, kalliinpaikanlisä ja kansakoulun ohjesäännön mukainen lisäpalkka määräytyvät sen mukaan, kuin jos opettaja kuolinhetkellä olisi hoitanut virkaansa.

		Jos kuolleen kansakoulunopettajan leskelle ja lapsille valtion taholta maksetaan leskieläkettä ja kasvatusapua hänen kansakoulunopettajana suorittamansa palveluksen perusteella, suoritetaan kaupungin leskieläkkeenä ja kasvatusapuna vain se määrä, millä kaupungin sanottu eläke ja apu ylittää valtion maksaman leskieläkkeen ja kasvatusavun.

		Leskieläkkeestä ja kasvatusavusta sekä sen määräämisestä on muutoin voimassa, mitä kaupungin viranhaltijain eläkesäännössä ja tässä leskieläke‑ ja kasvatusapusäännössä on määrätty. Kaupunginvaltuusto 13/12 1961.

5 §		(26.10.1977) Eläkkeen/leskieläkkeen ja kasvatusavustuksen määrä tarkistetaan ja siihen suoritetaan ennakkoa samalla tavalla kuin on säädetty työntekijäin eläkelain mukaisesti eläkkeiden tarkistuksesta.

6 §		Jos viranhaltija tai työntekijä kuolee kaupungin työssä tahi virantoimituksessa sattuneen tapaturman tai työstä aiheutuneen sairauden johdosta, määrätään leskieläke ja kasvatusavustus vainajan palkkaa vastaavasta täydestä eläkkeestä.

		Sairaus katsotaan virantoimituksesta ja kaupungin työstä aiheutuneeksi, jos todennäköisillä syillä voidaan todeta virantoimitukseen tai työhön liittyneiden olosuhteiden aiheuttaneen sairastumisen.

		Jos leski ja lapset tulevat saamaan tapaturman tahi sairauden johdosta kaupungin ottaman tapaturmavakuutuksen nojalla jatkuvaa huoltoeläkettä vakuutusyhtiöltä tai kaupungin kustantamaa elinkorkoa tai muuta korvausta, suoritetaan eläkkeenä ja kasvatusavustuksina vain se erotus, millä tämän säännön mukainen eläke ja kasvatusavustus ylittävät sanotun huoltoeläkkeen, elinkoron tai muun korvauksen.

		Jos viranhaltija tai työntekijä on kaupungin palveluksessa itse tahallisesti tai törkeällä huolimattomuudellaan aiheuttanut kuolemaan johtaneen tapaturman tai sairauden, voidaan leskelle muuten tulevaa eläkettä, jollei sitä voida myöntää vainajan palvelusvuosien perusteella hankkiman eläkeoikeuden nojalla, harkinnan mukaan alentaa, ei kuitenkaan pienemmäksi kuin kymmentä palvelusvuotta vastaavaksi.

		Tämän säännön nojalla myönnettävästä leskieläkkeestä tai kasvatusavustuksesta ei vähennetä perhe‑eläkelain nojalla myönnettävää eläkettä tai muuta vastaavaa etua. (3/12 1969)

7 §		Eläkkeen tai kasvatusavustuksen saajalle, joka on tuomittu rangaistuslaitokseen kärsimään vapausrangaistusta tahi määrätty pantavaksi työ‑, kasvatus‑ tai pakkotyölaitokseen, ei tällaisessa laitoksessa olon ajalta, mikäli se on kestänyt vähintään kuukauden, makseta eläkettä eikä kasvatusavustusta. Eläkkeen tai kasvatusavustuksen pidättäminen alkaa tai lakkaa lähinnä sen jälkeisen kuukauden alusta, jona vapausrangaistus tai laitoksessa olo on alkanut tai päättynyt.

		Jos vapausrangaistukseen tuomittu tai 1 mom:ssa tarkoitettuun laitokseen määrätty eläkkeensaaja on velvollinen elättämään omaisiaan, palkkalautakunta voi päättää, että eläke on joko kokonaan tahi osaksi maksettava mainituille henkilöille, jos nämä muussa tapauksessa joutuisivat kärsimään puutetta.

8 §		1 mom. kumottu 9.9.1987.

		Jos eläkkeeseen tai kasvatusavustukseen oikeutettu henkilö on anonut sitä välittömästi tai viimeistään kuuden kuukauden kuluessa kuolemantapauksen jälkeen, alkaa oikeus eläkkeen saamiseen siitä ajankohdasta, jolloin vainajan oikeus palkan tai eläkkeen saamiseen kuoleman johdosta päättyi.

		Jos eläkettä tai kasvatusavustusta ei ole anottu 2 mom:ssa määrätyn määräajan kuluessa, eikä laillista estettä ole näytetty, alkaa oikeus eläkkeen tai kasvatusavustuksen saamiseen hakemuksen jättämispäivää seuraavan kuukauden alusta.

9 §		Hakemukseen on liitettävä asianomaisen viranomaisen antama vainajaa koskeva sukuselvitys, sekä selvitys niistä palvelusvuosista, jotka olisivat oikeuttaneet vainajan saamaan kaupungilta eläkettä sekä ne muut asiakirjat, joihin hakija haluaa vedota. Mikäli eläkkeeseen tai kasvatusavustukseen vaikuttavissa eläkkeen tai kasvatusavustuksen saajan olosuhteissa tapahtuu muutoksia, on hän velvollinen vaadittaessa esittämään niistä selvityksen palkkalautakunnalle.

10 §		Kumottu 9.9.1987.

11 §		Eläke ja kasvatusavustus maksetaan kaupungin rahatoimiston määräämällä tavalla.

		Eläkkeen tai kasvatusavustuksen saaja on velvollinen, ennenkuin eläke tai kasvatusavustus hänelle maksetaan, esittämään sen selvityksen, jota rahatoimisto pitää tarpeellisena.

12 §		Eläke tai kasvatusavustus maksetaan kuukausittain täysin kymmenmarkoin. Ellei eläkkeen tai kasvatusavustuksen määrä sellaiseen pääty, se on korotettava lähinnä suurempaan kymmenmarkkaan.

		Eläke tai kasvatusavustus suoritetaan sen kuukauden loppuun, jonka aikana eläkkeen tai kasvatusavustuksen saaja on kuollut tai solminut avioliiton tahi tullut olleeksi 3 §:n 1 mom:n 4 kohdassa mainitun ajan pysyväisesti ulkomailla.

		Viimeinen kasvatusavustus suoritetaan siltä kuukaudelta, jonka aikana kasvatusavustuksen saaja on kuollut tahi solminut avioliiton tahi 1 §:n 2 mom:ssa mainittu tilanne on päättynyt.

13 §		Tämän leskieläke‑ ja kasvatusapusäännön määräykset ovat voimassa, mikäli laki tahi asetukset eivät toisin määrää.

14 §		Tämä leskieläke‑ ja kasvatusapusääntö, jolla ei rajoiteta kaupunginvaltuuston oikeutta ylimääräisen eläkkeen myöntämiseen leskelle tai lapsille, tulee voimaan ajankohtana, jonka kaupunginvaltuusto erikseen päättää.

		Kaupunginvaltuusto päätti:

		että Helsingin kaupungin leski‑ ja orpoeläkekassaa kehotetaan muuttamaan sääntönsä siten, että siitä muodostuu suljettu kassa, johon ei hyväksytä uusia jäseniä;

		että leskieläke‑ ja kasvatusapusääntö tulee sovellettavaksi siitä ajankohdasta lukien, jolloin edellisessä kohdassa tarkoitettu sääntöjen muutos astuu voimaan, kuitenkin niin, ettei sitä sovelleta säännön voimaan tullessa leski‑ ja orpoeläkekassan jäseninä oleviin henkilöihin, ennenkuin he ovat eronneet kassasta ja kassan jäsenyyteen perustuva eläkeoikeus on heidän kohdaltaan lakannut olemasta voimassa ja he ovat sitoutuneet luovuttamaan Helsingin kaupungin leski‑ ja orpoeläkekassassa olevan rahasto‑osuutensa kaupungille, jolloin kaupunki sitoutuu lisäksi takaamaan heille vähintään niin suuren eläkkeen kuin heidän rahasto‑osuutensa edellyttää. Leskieläke‑ ja kasvatusapusääntöä sovelletaan myöskin niissä tapauksissa, jolloin Helsingin kaupungin leski‑ ja orpoeläkekassan hallitus on kaupunginvaltuuston 25.8.1954 hyväksymän kassan sääntöjen 4 §:n 2 momentin perusteella todennut kassan jäsenyyteen perustuvan eläkeoikeuden lakanneen olemasta voimassa. Tällöin kaupunki sitoutuu takaamaan sääntöjen edellä sanotussa kohdassa tarkoitetuille henkilöille vähintään niin suuren eläkkeen kuin Helsingin kaupungin leski‑ ja orpoeläkekassa olisi sääntöjensä mukaan velvollinen suorittamaan, kuitenkin edellyttäen, että he eivät kohdista leski‑ ja orpoeläkekassaan mitään vaatimuksia. Kassan on tässä tapauksessa siirrettävä asianomainen rahasto-osuus kaupungille;

		että leskieläke‑ ja kasvatusapusäännön mukainen eläke tai kasvatusavustus myönnetään vuoden kuluessa säännön voimaantulosta tehtävästä anomuksesta myös sellaisille ennen säännön voimaantuloa kuolleiden viranhaltijain ja työntekijäin leskille ja lapsille, jotka nauttivat eläkettä Helsingin kaupungin leski‑ ja orpoeläkekassasta edellyttäen, että he eivät kohdista leski‑ ja orpoeläkekassaan mitään vaatimuksia, ja pidättämällä kuitenkin kaupungille kaupunginvaltuuston asianomaiselle ehkä myöntämän ylimääräisen eläkkeen määrän sekä soveltamalla eläkkeen tai kasvatusavustuksen yleisiin edellytyksiin nähden sen eläkesäännön määräyksiä, joka oli voimassa viranhaltijan tai työntekijän kuollessa tai siirtyessä eläkkeelle.
 
		Palkkalautakunnan myönnettyä leskieläke‑ ja kasvatusapusäännön mukaisen eläkkeen on Helsingin kaupungin leski‑ ja orpoeläkekassan lopetettava kassan sääntöjen mukaan suoritettavan eläkkeen maksaminen ja siirrettävä asianomainen rahasto‑osuus kaupungille. Kaupunginvaltuusto 14/4 ja 1/12 1954 sekä 4/5 1955.

		Kaupunginhallitus päätti antaa leskieläke‑ ja kasvatusapusäännön soveltamiseen nähden sellaisen tulkintaohjeen, että leskieläke‑ ja kasvatusavustusanomuksia käsiteltäessä anomuksen edellytykset on tutkittava erikseen pesän kunkin osakkaan kohdalta ja että, mikäli myönteisen ratkaisun edellytykset ovat olemassa, leskieläke tai kasvatusavustus myönnetään muiden pesän osakkaiden mahdollisista oikeuksista riippumatta. Samalla kaupunginhallitus päätti kehottaa leski‑ ja orpoeläkekassan hallitusta harkitessaan kaupungin eläkkeiden ja kasvatusavustusten edullisuutta kassan eläkkeisiin verrattuna samoin käsittelemään pesän kunkin osakkaan oikeuden erillisenä. Kaupunginhallitus 21/4 1955.