HELSINGIN KAUPUNGIN VIRANHALTIJAIN ELÄKESÄÄNTÖ
Kaupunginvaltuuston vahvistama lokakuun 14 p:nä 1953

1 §		Helsingin kaupungin virkasäännön alaisella viranhaltijalla, lukuunottamatta sellaisia palkkioviranhaltijoita ja muita vastaavassa virkasuhteessa olevia, jotka normaalityöpäivän vaativan ansiotoimen ohella ovat hoitaneet mainittuja virkatehtäviä, on oikeus erottuaan kaupungin palveluksesta saada kaupungin varoista elinkautista eläkettä sen mukaan kuin tässä eläkesäännössä määrätään.

		Sopimuksen perusteella kaupungin virkaan tai muuten 1 momentissa tarkoitettuun virkasuhteeseen kaupunkiin otetulla henkilöllä on oikeus tämän eläkesäännön mukaiseen eläkkeeseen, jollei siitä ole hänen kanssaan toisin sovittu.

		Jos viranhaltijalla erotessaan on useampi kuin yksi virka, suoritetaan eläke näistä viroista maksettavan yhteisen palkkamäärän perusteella.

2 §		Eläkkeen saamisen yleisenä edellytyksenä on:

		että viranhaltija on täyttänyt 63 ikävuotta tahi saavuttanut 5 §:ssä mainituissa tapauksissa siinä edellytetyn iän taikka että hän sitä ennen ruumiinvian tahi vähentyneiden ruumiin‑ tai sielunvoimien vuoksi on käynyt pysyväisesti kykenemättömäksi hoitamaan virkaansa tahi muita virkasäännön 11 §:n mukaan hänelle määrättyjä siihen verrattavia virkatehtäviä tahi on muuten ilman omaa syytään pakotettu luopumaan kaupungin palveluksesta ja

		että hänen palvelusaikansa, paitsi 9 §:ssä mainitussa tapauksessa, on vähintään kymmenen eläkkeeseen oikeuttavaa palvelusvuotta sekä että hän eläkeikään tullessaan tai sitä ennen työkyvyttömyyden takia kaupungin palveluksesta erotessaan on ollut eroamispäivää edeltäneen kuuden kuukauden ajan virkasuhteessa kaupunkiin.

3 §		Eläkkeeseen oikeuttavaksi palvelusajaksi lasketaan se aika, jonka viranhaltija 21 ikävuotta täytettyään on ollut kaupungin palveluksessa 1 §:ssä mainitussa virkasuhteessa tai sellaisessa työsopimussuhteessa, jossa palveltu aika luetaan työntekijäin eläkesäännön mukaan eläkkeeseen oikeuttavaksi palvelusajaksi. Kaupunginjohtajan ja apulaiskaupunginjohtajan virassa palveltu aika lasketaan kuitenkin puolella pidennettynä eläkettä määrättäessä.

		Viranhaltijalle, joka on ollut vähintään kuusi kuukautta tämän eläkesäännön mukaan eläkkeeseen oikeuttavassa virka‑ tai työsopimussuhteessa kaupunkiin, lasketaan eläkkeeseen oikeuttavaksi palvelusajaksi myös se aika, jonka hän 21 ikävuotta täytettyään on ollut toisen kunnan, kuntayhtymän, julkisoikeudellisen uskonnollisen yhdyskunnan tahi valtion eläkkeelle siirryttäessä voimassa olevien määräysten tahi säännösten mukaan eläkkeeseen oikeuttavassa palveluksessa virka‑ tai työsopimussuhteessa, taikka sellaisessa kuntien keskusjärjestön tai kuntien viranhaltijain tai työntekijäin keskusjärjestön päätoimeksi katsottavassa toimessa, joka näissä saadaan ottaa lukuun eläkettä varten. Niinikään on viranhaltijan eläkkeeseen oikeuttavaan palvelusaikaan laskettava se aika, jona hän on ollut sotapalveluksessa maan puolustusvoimissa, jolloin kuitenkin vakinaisessa väessä palvellusta ajasta otetaan huomioon vain 12 kuukautta ylittävä osa. Sotapalveluksen veroisena on laskettava myös aika, jona naispuolinen viranhaltija on suorittanut sota‑ tai työpalvelukseen verrattavaa päätoimista maanpuolustustyötä tai jona viranhaltija on ollut työpalveluksessa puolustuslaitoksen, valtion tai kunnan alaisessa työssä.

		Viranhaltijan oltua viisi vuotta kaupungin palveluksessa lasketaan eläkkeeseen oikeuttavaksi palvelusajaksi lisäksi 3/4 siitä ajasta, jonka hän 21 ikävuotta täytettyään on ollut sellaisen laitoksen tai liikkeen eläkkeeseen oikeuttavassa palveluksessa, joka omalla kustannuksellaan eläkevakuutuksen tai perustamansa eläkesäätiön välityksellä tai vahvistamiensa eläkesääntöjen perusteella on sillä tavoin sitoutunut suorittamaan palveluksessaan oleville henkilöille eläkkeitä, ettei eläke‑etua asianomaisen henkilön osalta olisi voitu ennen hänen eläkkeelle joutumistaan vähentää.

		Jos kaupunki ottaa haltuunsa yksityisen kiinteistön, laitoksen tai liikkeen, on palkkalautakunnan erikseen ratkaistava, saako ja missä määrin yli sen, mitä 2 ja 3 momentissa on määrätty, siinä palvellut kaupungin viranhaltijaksi tultuaan eläkettä varten lukea hyväkseen aikaisemman palveluksensa. (Kaupunginvaltuusto 17/6 1964 ja 15/12 1965.)

4 §		Jos viranhaltijan 3 §:n mukainen palvelus ei ole ollut yhtäjaksoista, otetaan eläkettä määrättäessä huomioon vain täydet kuukaudet kustakin palvelusjaksosta. Eläkevuosien vähennykseksi ei lueta niitä keskeytysaikoja, jotka mainitaan virkasäännön 26 §:n 2 ja 3 momentissa.

5 §		Eläke on joko täysi eläke tai osaeläke.

		Viranhaltijalla on oikeus täyteen eläkkeeseen 63 ikävuotta täytettyään, mikäli hänellä on 30 eläkkeeseen oikeuttavaa palvelusvuotta.

		Sen estämättä, mitä tämän pykälän 2 momentissa eläkeiästä ja palvelusajasta on  määrätty, on viranhaltijalla oikeus täyteen eläkkeeseen jo hänen täytettyään tämän pykälän 6 momentissa sanotun alemman iän, mikäli hänellä sen ohessa on vastaava täysi palvelusaika samassa momentissa mainitussa virassa.

		Jos viranhaltija on palvellut eri viroissa tai töissä, joissa täyden eläkkeen saamiseksi vaaditaan eri pitkiä ikiä ja palvelusaikoja, muunnetaan hänen eläkeikänsä ja aikaisempi palvelusaikansa eläkeiäksi ja palvelusajaksi siinä virassa, mistä hän siirtyy eläkkeelle, käyttäen palvelusaikaa laskettaessa suhdelukuna eri viroissa tai töissä täyttä eläkettä varten vaadittavaa palvelusaikaa ja eläkeikää laskettaessa suhdelukuna niitä eläkeikiä, joissa edellä tarkoitettu palvelus on suoritettu, ja niissä palveltuja aikoja siten, että kunkin eläkeiän ja siinä palvellun ajan tulojen summa jaetaan palvelusaikojen summalla.

		Ellei viranhaltijalla ole 2 tai 3 momentin mukaista oikeutta täyteen eläkkeeseen, saa hän 2 §:ssä mainituilla edellytyksillä osaeläkkeen.

		Tämän pykälän 3 momentissa tarkoitetut poikkeukselliset eläkeiät ja palvelusajat ovat alla mainituissa viroissa seuraavat:

		60 ikä‑ ja 30 palvelusvuotta:

		Poliisilääkärintoimisto: vastaava sairaanhoitaja.
		Terveydenhoito: Kätilö, terveydenhoitaja, terveyssisar, terveyssisar (kätilö), kouluhoitaja, lasinpesijä (24.1.1973).
		Desinfioimislaitos: terveyssisar, desinfioitsija, desinfioimisapulainen.
		Sairaanhoito: ylihoitaja, apulaisylihoitaja, mielisairaalan perhehoidon ylihoitaja, lastentarhanopettaja, terveyssisar, sosiaalineuvoja, sosiaalihoitaja, sosiaalisiivooja, siivoustöiden ohjaaja, siivooja, sairaala-apulainen, obduktio‑apulainen, huoltokeskuksen apulainen, lasinpesijä, keittiöapulainen, pesuapulainen, leipoja, desinfioitsija‑korjausmies, välinehuoltaja. (14.10.1987)
		Sairaanhoitajakoulu: rehtori, apulaisrehtori, opettaja, siivooja.
		Huoltotoimi: ylihoitaja, apulaisylihoitaja, huoltotarkastaja, sosiaalityöntekijä, huoltosisar, hoitoapulainen, sosiaalineuvoja, huoltokeskuksen apulainen, keittiöapulainen, leipoja, huoltolan esimies, huoltolan työnjohtaja (ent. sikalanhoitaja), välinehuoltaja. (14.10.1987)
		Lastensuojelu: huoltotarkastaja, sosiaalityöntekijä, terveyssisar. (23.1.1985)
		Lastenhuoltolaitokset: lastenkodin johtaja, lastentarhanopettaja, keittiöapulainen, pesuapulainen, laitosapulainen, keittäjä, johtava hoitaja (ent. ylihoitaja).
		Kansakoulut: liikunnanneuvoja, kodissakävijä.
		Kaupunginorkesteri: soittaja (puhaltimet).
		Lastentarhat laitoksineen: johtaja, opettaja, lastenhoitaja, lastentarha-apulainen, talousapulainen.
		Liikennelaitos: terveyssisar.
		Elintarvikekeskus: keittäjä, pääkeittäjä, koulukeittäjä, apulaiskeittäjä. (Kaupunginvaltuusto 4.6.1975).
		Teollisuuslaitokset: mittarinlukija, rahastaja.

		58 ikä‑ ja 27 palvelusvuotta:

		Poliisilääkärin toimisto: sairaanhoitaja.
		Palolaitos: palomestari, apulaispalomestari, ruiskumestari, vuoromestari, vastaava asemamestari (12.9.1984)
		Sukupuolitautien poliklinikka: osastonhoitaja, sairaanhoitaja.
		Sairaanhoito: vastaava lääkintävoimistelija, lääkintävoimistelija, apuhoitaja, kylvettäjä.
		Sairaanhoito, mielisairaalat: perhehoitaja, voimistelunopettaja, voimistelunohjaaja, käsityönohjaaja, miesten käsityönohjaaja, vastaava käsityönohjaaja, työmestari, apulaistyömestari, käsityönapulaisohjaaja, maataloustyönjohtaja, ulkotyöhoidon valvoja, puutarhuri, apulaispuutarhuri, puuseppä, maalari, suutari. (14.10.1987)
		Sairaanhoito, tuberkuloosihuolto: osastonhoitaja, apulaisosastonhoitaja, erikoissairaanhoitaja, sairaanhoitaja.
		Terveydenhoito: päivystävä sairaanhoitaja. (19.9.1973).
		Huoltotoimi: vastaava lääkintävoimistelija, lääkintävoimistelija, kodinhoitaja, kylvettäjä, kylvettäjä‑hoitoapulainen, työnjohtaja (ent. miesvartija ja vartija).
		Lastensuojelu: vastaava lääkintävoimistelija, lääkintävoimistelija.
		Lastenhuoltolaitokset: vastaanottokodin opettaja, oppilaskodin opettaja, osastonhoitaja, johtava hoitaja, vastaava hoitaja, erikoissairaanhoitaja, sairaanhoitaja, hoitaja, lastenhoitaja.
		Liikennelaitos: raitiovaununkuljettaja, sairaanhoitaja.
		Teurastamo: teurastaja.
		Satamalaitos: nosturinhoitaja.
		Kaikissa laitoksissa: vähintään 3 kuukautta kestäneessä jatkuvasti kahdessa säännöllisesti vaihtuvassa normaalityöajan pituisessa vuorossa suoritettu virantoimitus (2‑vuorotyö).

		55 ikä‑ ja 25 palvelusvuotta:

		Palolaitos: asemamestari.(12.9.1984)
		Terveydenhoito: kotisairaanhoitaja, laboratorioapulainen, terveydenhoitaja (1.4.1972 saakka kotisairaanhoitaja). (24.1.1973)
		Sairaanhoito: yöylihoitaja, apulaisyöylihoitaja, osastonhoitaja, apulaisosastonhoitaja, sairaanhoitaja, kotisairaanhoitaja, laboratoriohoitaja, laboratorioapulainen, röntgenapulainen, lastenhoitaja, erikoissairaanhoitaja, röntgenhoitaja, röntgenapuhoitaja.
		Huoltotoimi: yöylihoitaja, apulaisyöylihoitaja, osastonhoitaja, apulaisosastonhoitaja, laboratoriohoitaja, röntgenhoitaja, erikoissairaanhoitaja, sairaanhoitaja, hoitaja, vanhainkodin johtaja (Torpan, Kulosaaren ja Hirvihaaran).
		Liikennelaitos: autonkuljettaja linja‑autoliikenteessä, erikoisrahastaja, koulutusrahastaja, rahastaja, matkalippujen tarkastaja (6.2.1985)
		Teurastamo: laboratorioapulainen.
		Kaikissa laitoksissa: vähintään 3 kuukautta yhtäjaksoisesti kestänyt kolmivuorotyö ja yötyö.

		53 ikä‑ ja 25 palvelusvuotta:

		Palolaitos: palokersantti, palokorpraali, palomies.
		Sairaanhoito, mielisairaalat: yöylihoitaja, osastonhoitaja, apulaisosastonhoitaja, erikoissairaanhoitaja (ent. osastonhoitajat), sairaanhoitaja, mielisairaanhoitaja.

		Tämän säännön 3 §:n 2 momentissa tarkoitettu sotapalvelus, maanpuolustustyö ja työpalvelus otetaan huomioon eläkeikää ja palvelusaikaa laskettaessa siten, että eläkeikä on 55 vuotta ja vaaditut täydet palvelusvuodet 25 vuotta. (Kaupunginvaltuusto 17/6 1964, 16/6 ja 15/12 1965, 28/9 1966 ja 18/10 1967.

6 §		Täyden eläkkeen määrä on 66 % viranhaltijain niistä palkkaeduista, jotka hänellä on virasta eroamishetkellä, kuitenkin siten, että se 5. palkkaluokassa on 67 % mainituista palkkaeduista ja että se siitä alaspäin kohoaa 2 % kultakin palkkaluokalta, niin että se ensimmäisessä palkkaluokassa on 75 %. Mikäli sanotut palkkaedut alittavat 1. palkkaluokan loppupalkan, määrätään eläke edellä olevasta poikkeavasti siten, että 4 % edellä mainittua loppupalkkaa pienemmästä eläkepohjasta eläkeprosentti on 77 nousten aina 2 %:lla kutakin 4 %:lla alempaa eläkepohjaa kohden, kuitenkin niin, että korkein eläkeprosentti on 85. Alemmassa palkkaluokassa tai mainittujen markkamääräisten eläkepohjien välillä älköön prosenttimäärien vaihtelusta johtuen kuitenkaan maksettako suurempaa eläkettä kuin ylemmässä. (27/6 1962) 

		Palkkaetuina on otettava huomioon viranhaltijan eroamiskuukauden aikana saama peruspalkka ikälisineen ja palohenkilöstön palomieslisä, viranhaltijalle kolmena viimeisenä vuonna ennen virasta eroamista säännölliseltä työajalta maksettujen sunnuntai‑ ja yötyökorvausten keskimäärä kuukaudessa sekä virkasuhteen päättymisen yhteydessä suoritetun lomarahan keskimäärä kuukautta kohden. (11.4.1979)

		Viranhaltijaan, jonka 1 momentissa tarkoitettu palkka eroamishetkellä on hänen palkkaluokkansa osoittamaa loppupalkkaa pienempi, sovelletaan sen palkkaluokan prosenttimäärää, jonka loppupalkkaa hänen palkkansa vastaa. Jos hänen palkkansa on kahden palkkaluokan loppupalkkojen määrien välissä, lasketaan hänen eläkkeensä alemman palkkaluokan prosenttimäärän mukaan.

		Osaeläke määrätään täydestä eläkkeestä siten, että se vastaa täysinä kuukausina lasketun palvelusajan suhdetta täyden eläkkeen saamiseksi vaadittuun palvelusaikaan.

7 §		Viranhaltijan virkaan liittyvät lakiin perustuvat virkasivutulot sekä erikoispätevyyden perusteella maksettavat lisät, jotka lasketaan viranhaltijan tai hänen edeltäjänsä kolmena viime vuonna ennen ensinmainitun virasta eroamista saamain kunnallisverotuksessa verotettujen sanotunlaisten tulojen keskimäärän mukaan, on lisättävä 6 §:n 1 momentissa mainittuihin palkkaetuihin eläkkeen suuruutta määrättäessä.

		Edellä 1 momentissa mainitulla tavalla virkasivutulot sekä erikoispätevyyden perusteella maksettavat lisät huomioon ottamalla laskettava eläke ei saa nousta suuremmaksi kuin neljää palkkaluokkaa ylempänä olevasta virasta saman palvelusajan perusteella maksettava eläke. (20/4 1955)

8 §		(26.10.1977) Eläkkeen/leskieläkkeen ja kasvatusavustuksen määrä tarkistetaan ja siihen suoritetaan ennakkoa samalla tavalla kuin on säädetty työntekijäin eläkelain mukaisesti eläkkeiden tarkistuksesta.

9 §		Jos viranhaltijan on virantoimituksessa saadun ruumiinvamman tai virantoimituksesta aiheutuneen sairauden johdosta kaupungin palvelukseen kykenemättömänä erottava virastaan, saa hän täyden eläkkeen eläkkeeseen oikeuttavasta palvelusajasta tai iästä riippumatta. Jos hän itse tahallaan tai törkeällä huolimattomuudellaan on aiheuttanut ruumiinvamman tai sairauden, voidaan häneltä kieltää eläke kokonaan tai harkinnan mukaan alentaa sen määrää.

		Sairaus katsotaan virantoimituksesta aiheutuneeksi, jos todennäköisillä syillä voidaan todeta virantoimitukseen liittyneiden olosuhteiden aiheuttaneen sairastumisen.

10 §		Kun viranhaltija heikontuneen terveyden, vahingoittumisen tai muun syyn takia, joka ei ole hänen itsensä aiheuttama, on virkasäännön 11 §:n mukaisesti siirretty toiseen virkaan, josta eläke on pienempi kuin hänen entisestä virastaan, hän saa erotessaan eläkettä entisen virkansa palkan perusteella, tai jos virkaa ei enää ole, sen palkkaluokan mukaan, johon se laatunsa perusteella olisi kuuluva, edellytyksellä, että hänellä siirron tapahtuessa on vähintään 10 eläkkeeseen oikeuttavaa palvelusvuotta.

11 §		Sellaisesta kaupungin virasta, josta seuraa myös valtion eläke, eläkkeensaajalla on oikeus saada kaupungilta eläkettä vain se määrä, jolla kaupungilta tuleva eläke ylittää valtion eläkkeen.

		Jos viranhaltija oman laiminlyöntinsä takia menettää kokonaan tai osaksi oikeutensa valtion eläkkeeseen, hänellä ei ole oikeutta saada kaupungilta suurempaa eläkettä kuin minkä hän olisi saanut, jollei hän laiminlyöntinsä tähden olisi menettänyt valtion eläkettä.

12 §		Viranhaltija, jolle valtio, muu kunta, kuntayhtymä, julkisoikeudellinen uskonnollinen yhdyskunta, laitos tai liike on myöntänyt eläkkeen ennen hänen kaupungin virkaan tuloaan suorittamansa sellaisen palveluksen perusteella, jonka kaupunki ottaa huomioon viranhaltijan eläkettä määrättäessä, saa kaupungilta eläkettä vain sen määrän, jonka kaupungin eläke on mainittua eläkettä suurempi, jollei tätä suoriteta tehtävästä, jota hän on asianomaisella luvalla hoitanut kaupungin viran ohella.

		Sotilasvammalain, kansaneläkelain, vanhuusavustuslain ja perhe-eläkelain mukaan suoritettavaa eläkettä, elinkorkoa tai muuta vastaavaa etua ei vähennetä kaupungin maksamasta eläkkeestä. Sama koskee myös virantoimituksessa sattuneen tapaturman tai virantoimituksesta aiheutuneen sairauden johdosta kaupungin kustantamaa elinkorkoa tai muuta korvausta, jollei se yhdessä kaupungin suoritettavan eläkkeen kanssa ole täyden eläkkeen määrää suurempi. (3/12 1969)

13 §		Jos henkilö, jolle kaupungin palveluksen perusteella on myönnetty eläke, sen jälkeen tulee uudestaan eläkkeeseen oikeuttavan kaupungin viran vakinaiseksi haltijaksi, ei hän tässä virassa ollessaan saa nostaa ennen saamaansa eläkettä. Erottuaan viimeksi mainitusta virasta, saa hän eläkettä tässä virassa nauttimansa palkan mukaan, jos eläke näin laskettuna on ennen myönnettyä eläkettä suurempi tai yhtä suuri kuin se, mutta jos uusi eläke olisi pienempi kuin ennen myönnetty eläke, saa hän nostaa entisen eläkkeensä.

		Jos kaupungin palveluksen perusteella eläkettä nauttiva henkilö määrätään viransijaisena tai toistaiseksi hoitamaan kaupungin virkaa tai tointa, päättää palkkalautakunta, kuinka suuri osa virkaan tahi toimeen kuuluvasta perus‑ tai loppupalkasta tahi palkkiosta hänelle on eläkkeen lisäksi suoritettava.

		Sen viranomaisen, joka on virkaan nimittänyt tai toimeen ottanut kaupungilta eläkettä nauttivan henkilön, tulee tästä viipymättä ilmoittaa palkkalautakunnalle.

14 §		Viranhaltija, joka tuomioistuimen päätöksellä on tuomittu viraltapantavaksi tai joka on kurinpidollisesti erotettu, menettää eläkeoikeutensa, jollei palkkalautakunta erityisten syiden nojalla toisin päätä.

		Virastaan erotetulla viranhaltijalla on, jos hänet sitten on jälleen otettu kaupungin palvelukseen, oikeus eläke‑etuun nähden lukea hyväkseen se aika, jonka hän palveli ennen virasta erottamistaan.

15 §		Oikeus eläkkeen saamiseen lakkaa, jollei palkkalautakunta erityisten syitten nojalla toisin päätä, jos eläkkeensaaja, ennen kuin hän sai virkaeron, on syyllistynyt sellaiseen tekoon, josta hänet olisi ollut tuomittava viraltapantavaksi tai kurinpitotoimin erotettava.

16 §		Eläkkeensaajalle, joka on tuomittu rangaistuslaitokseen kärsimään vapausrangaistusta tai määrätty pantavaksi työ‑ tai pakkotyölaitokseen, ei tällaisessa laitoksessa olon ajalta, mikäli se on kestänyt vähintään kuukauden, makseta eläkettä. Eläkkeen pidättäminen alkaa tai lakkaa lähinnä sen jälkeisen kuukauden alusta, jona vapausrangaistus tai laitoksessa olo on alkanut tai päättynyt.

		Jos vapausrangaistukseen tuomittu tai 1 momentissa tarkoitettuun laitokseen määrätty eläkkeensaaja on velvollinen elättämään omaisiaan, palkkalautakunta voi päättää, että eläke on joko kokonaan tahi osaksi maksettava mainituille henkilöille, jos nämä muussa tapauksessa joutuisivat kärsimään puutetta.

17 §		Kumottu 9.9.1987.

18 §		Eläkehakemukseen on liitettävä asianomaisen viranomaisen antama todistus hakijan iästä ja maineesta, sekä selvitys niistä palvelusvuosista, jotka voivat oikeuttaa hänet saamaan kaupungilta eläkettä sekä ne muut asiakirjat, joihin hän haluaa vedota.

		Milloin eläkkeenhakija saa eläkettä valtiolta, muulta kunnalta, kuntayhtymältä, julkisoikeudelliselta uskonnolliselta yhdyskunnalta, liikkeeltä tai laitokselta, hänen on esitettävä selvitys tämän eläkkeen suuruudesta.

19 §		Jos eläkettä haetaan työkyvyttömyyden perusteella, on hakemukseen liitettävä työkyvyttömyyden selvittävä lääkärintodistus. Sen lisäksi eläkkeenhakijan on, jos palkkalautakunta katsoo tarpeelliseksi, alistuttava palkkalautakunnan osoittamaan terveydelliseen tutkimukseen, jolloin kaupunki suorittaa tästä aiheutuvat kustannukset.

20 §		Kumottu 9.9.1987.

21 §		Jos eläkkeeseen oikeutettu viranhaltija on anonut eläkettä ennen virkasuhteen lakkaamista tai viimeistään kuuden kuukauden kuluessa sen jälkeen, alkaa oikeus eläkkeen saamiseen siitä ajankohdasta, jolloin oikeus palkan saamiseen virkasuhteen perusteella päättyi.

		Jos eläkettä ei ole anottu 1 momentissa määrätyn määräajan kuluessa eikä laillista estettä ole näytetty, alkaa oikeus eläkkeen saamiseen eläkehakemuksen jättämispäivää seuraavan kuukauden alusta.

		Eläke maksetaan kuukausittain täysin kymmenmarkoin. Ellei eläkkeen määrä sellaiseen pääty, on se korotettava lähinnä suurempaan kymmenmarkkaan.

		Eläke suoritetaan sen kuukauden loppuun, jonka aikana eläkkeensaaja on kuollut.

		Milloin oikeus eläkkeen saamiseen 15 §:ssä mainitusta syystä lakkaa, eläke maksetaan sen kuukauden loppuun, jona oikeus on menetetty.

		Ellei eläke‑erää ole kolmen vuoden kuluessa erääntymispäivästä lukien nostettu, se säästyy kaupungille.

22 §		Eläke maksetaan kaupungin rahatoimiston määräämällä tavalla.

		Eläkkeensaaja on velvollinen ennen kuin eläke hänelle maksetaan esittämään sen selvityksen, jota rahatoimisto pitää tarpeellisena.

Erityisiä määräyksiä.

23 §		Viranhaltija, joka on valittu virkaansa ennen tämän eläkesäännön voimaantuloa, säilyttää siihen saakka voimassaolleiden säännösten mukaisen eläkeoikeutensa, jos hän kuuden kuukauden kuluessa sen jälkeen kun hän on saanut tiedot uuden eläkesäännön vahvistamisesta, ilmoittaa palkkalautakunnalle sitä haluavansa.

24 §		Jos viranhaltijan virkasuhde on lakannut ennen tämän eläkesäännön voimaantuloa, mutta hänen eläkehakemustaan ei ole vielä ratkaistu, on eläkepäätöstä annettaessa sovellettava virkasuhteen lakatessa voimassaolleen eläkesäännön määräyksiä.

25 §		Mikäli laissa tai asetuksissa on kunnan viranhaltijain eläkeoikeutta koskevia säännöksiä, jotka poikkeavat tämän eläkesäännön määräyksistä, sovellettakoon niitä.

26 §		Tämä eläkesääntö, jolla ei rajoiteta kaupunginvaltuuston oikeutta ylimääräisen eläkkeen myöntämiseen, tulee voimaan 1 päivänä marraskuuta 1953 ja kumotaan sillä kaupunginvaltuuston 12 päivänä toukokuuta 1943 hyväksymä kaupungin viranhaltijain eläkesääntö siihen tehtyine muutoksineen ja täydennyksineen.