Sosiaali ja terveysviraston yksiköille

OMAISHOIDON TUKI		
Voimassa		1.4.2014–18.6.2024

Kumoaa	Ohjeen 5.9.2/4.9.1. Omaishoidon tuki 1.4.2010

Asiasanat	Omaishoidon tuki, ydintoiminnot, vanhuspalvelut, vammaispalvelut, sopimus, hoito- ja palvelusuunnitelma, omaishoitaja, lakisääteinen vapaapäivä, omaishoidon toimintakeskus

Sisällysluettelo

1. Yleistä
2. Omaishoidon käsitteet
3. Hoitopalkkion maksamisen edellytykset
4. Omaishoidon tuen hakeminen ja päätöksenteko
Muutoksenhaku viranhaltijan päätökseen
5. Hoito- ja palvelusuunnitelma
6. Hoitopalkkioiden määräytymisen perusteista
7. Hoitopalkkiot Helsingissä vuonna 2014
7.1. Ensimmäinen maksuluokka: 1 586,14 euroa/kk
7.2. Toinen maksuluokka: 796,24 euroa/kk
7.3. Kolmas maksuluokka: 538,45 euroa/kk
7.4. Neljäs maksuluokka: 381 euroa/kk
8. Omaishoitosopimus
9. Omaishoitan lakisääteinen vapaa
9.1. Kotiin annettava lomitus
9.2. Sijaisomaishoitaja
10. Lakisääteisen vapaan ajalta laskutettavat asiakasmaksut
11. Hoitopalkkion maksaminen omaishoidon keskeytymisen ajalta
12. Omaishoitajien eläketurva ja tapaturmavakuutus
13. Omaishoitosopimuksen päättyminen (9§)

1. Yleistä

Omaishoidon tuella tarkoitetaan omaishoidon tuesta annetun lain 2 §:n mukaan vanhuksen, vammaisen tai sairaan henkilön kotona tapahtuvan hoidon tai muun huolenpidon turvaamiseksi annettavaa hoitopalkkiota ja palveluja, jotka määritellään hoidettavan hoito- ja palvelusuunnitelmassa. Mahdollisista muista omaishoitajan tai –hoidettavan saamista sosiaali- ja terveydenhuollon palveluista peritään normaalit asiakasmaksulain mukaiset maksut.

Omaishoidon tukea voidaan myöntää, jos henkilö alentuneen toimintakyvyn, sairauden, vamman tai muun vastaavanlaisen syyn vuoksi tarvitsee hoitoa tai muuta huolenpitoa. Lisäedellytyksenä on, että tämä hoito tai muu huolenpito on mahdollista järjestää hoidettavan kotona, sopimalla hoidosta hänen hyväksymänsä omaisen tai muun hänelle läheisen henkilön kanssa. 

Hoito voidaan erityisistä syistä silloin, kun se katsotaan tarkoituksenmukaiseksi, järjestää myös omaishoitajan kotona. Tämä voi tulla kysymykseen esimerkiksi hoitajan ja hoidettavan asuessa lähellä toisiaan, jolloin hoitaja voi antamansa omaishoidon ohella huolehtia omien pienten lastensa hoidosta. Ympärivuorokautiseen hoitajan kotona järjestettävään hoitoon sovelletaan kuitenkin perhehoitajalakia, jos myös muut perhehoidolle asetetut edellytykset täyttyvät.

Laki ei sisällä mahdollisuutta tehdä omaishoitosopimusta niin sanotun vierashoitajan kanssa. 
2. Omaishoidon käsitteet 

Omaishoito

Omaishoito on vanhuksen, vammaisen tai sairaan henkilön hoidon ja huolenpidon järjestämistä kotona omaisen tai läheisen henkilön avulla. 

Omaishoitaja

Hoitaja voi olla omainen, sukulainen tai muu hoidettavalle läheinen henkilö, joka on tehnyt omaishoitosopimuksen kunnan kanssa.
 Joissakin tilanteissa voi omaishoitajalla olla useampikin hoidettava, kuten silloin kun perheeseen on syntynyt useampi vaikeasti vammainen lapsi. Päätökset näissä tilanteissa tulee tehdä yksilöllisen harkinnan pohjalta ja arvioida perheen kokonaistilanne ja voimavarat.

Maahanmuuttajien osalta omaishoidettavana tai/ja hoitajana voivat olla henkilöt, joilla on laillinen peruste maassa oleskeluun sekä henkilötunnus ja pankkitili, jonne hoitopalkkio maksetaan.

Sijaisomaishoitaja

Henkilö, jonka lakisääteiseen vapaaseen oikeutettu omaishoitaja on valinnut sijaisekseen vapaapäivien ajaksi. Sijaisomaishoitajan kanssa toimitaan samoin edellytyksin kuin omaishoitajan ja hänen kanssaan tehdään sopimus ja päätös omaishoidon tuesta sijaisomaishoitajalle.

Omaishoidettava

Henkilö, joka alentuneen toimintakyvyn, sairauden, vamman tai muun vastaavanlaisen syyn vuoksi tarvitsee kotona hoitoa tai muuta huolenpitoa.

Omaishoidon tuki 
		
Omaishoidon tuella tarkoitetaan hoitopalkkiota jota maksetaan  
vanhusta, vammaista tai sairasta hoitavalle henkilölle. Omaishoidon tukeen voidaan liittää myös muita palveluita, jotka määritellään hoito- ja palvelusuunnitelmassa. 

Helsinkiläisyys

Omaishoidon tukea myönnetään helsinkiläisille omaishoidettaville. Arvioitaessa hoidettavan todellista kotipaikkaa, tulee huomioida asuuko hän tosiasiallisesti Helsingissä. Mikäli omaishoidettava muuttaa toiseen kuntaan, muuttuu pääsääntöisesti myös hänen kotikuntansa. Tilanne on kuitenkin aina arvioitava yksilöllisesti. Arvioinnissa voi tarvittaessa käyttää apuna lakimiestä.

Omaishoitosopimus 

Omaishoitaja tekee kunnan kanssa omaishoitosopimuksen, joka on toimeksiantosopimus omaishoidon järjestämisestä.
 
Hoito- ja palvelusuunnitelma 

Hoito- ja palvelusuunnitelma on yhteistyössä hoidettavan ja omaishoitajan kanssa tehtävä selvitys omaishoidon toteuttamisesta ja siihen liittyvistä palveluista.

Lakisääteinen vapaa

		Omaishoitajalla on oikeus pitää vapaata vähintään kolme  
                                  vuorokautta sellaista kalenterikuukautta kohti, jonka aikana hän 
                                  on yhtäjaksoisesti tai vähäisin keskeytyksin sidottu hoitoon 
                                  ympärivuorokautisesti tai jatkuvasti päivittäin. 

Virkistysvapaa 

Virkistyvapaa on yleiskäsite, joka yleensä tarkottaa omaishoitajalle järjestettävää alle vuorokauden vapaata, jonka aikana omaishoitajalla on mahdollisuus lepoon, virkistäytymiseen tai omien asioiden hoitoon. Esimerkiksi päivätoiminta, erityislapsenvahtitoiminta, osavuorokautinen hoito ja omaishoidon kotiavustajapalvelu voivat olla virkistysvapaita. Virkistysvapaata voidaan järjestää myös omaishoitoperheille, joilla ei ole lakisääteistä vapaapäiväoikeutta.

Lyhytaikainen hoito 

Hoidettavalle järjestettävä lyhytaikainen hoitojakso ympärivuorokautisessa hoito- tai palveluasumisyksikössä. Lyhytaikainen hoito voi olla joko omaishoitajan lakisääteisen vapaa ajaksi järjestettävää hoitoa tai muuta lyhytaikaishoitoa. Vanhuspalvelujen omaishoitajat voivat käyttää palveluseteliä lakisääteisten vapaapäivien tai muun lyhytaikaishoidon järjestämiseen.
Mikäli lyhytaikaishoito on säännöllisesti toistuvaa  muuttuu se jaksottaishoidoksi.

Jaksottaishoito 

Säännöllisin väliajoin tapahtuvaa lyhytaikaista (6-14 vrk/kk) hoitoa, joka toistuu yksilöllisesti määritetyllä rytmillä, sanotaan jaksottaishoidoksi. Yli 65-vuotiaden jaksottaishoidon tarpeesta tekee hoitotasoratkaisun palvelualueen moniammatillinen työryhmä (aluepäällikkö, johtava sosiaalityöntekijä, sosiaalityöntekijä tai omaishoidon tuen sosiaaliohjaaja ). Alle 65-vuotiaiden osalta jaksottaishoidosta päätöksen tekee sosiaalityöntekijä.

Osavuorokautinen hoito (yli 65-vuotiaille)

Hoidettavalle järjestettävä osavuorokautinen päivä- tai yöhoito ympärivuorokautisessa hoito- tai palveluasumisyksikössä. Osavuorokautinen hoito voi olla myös omaishoitajan lakisääteisen vapaan ajaksi järjestettävää hoitoa. 

Kotiin annettava lomitus 

Hoidettavan kotiin järjestettävä hoitajapalvelu omaishoitajan lakisääteisen vapaan ajaksi.
  
Omaishoidon toimintakeskus 

Kaupungin ylläpitämä yksikkö, jonka toiminnan tarkoituksena on tarjota kaikille omaishoitoperheille neuvontaa ja ohjausta, asiantuntijapalveluita, kokoontumispaikkoja, virkistystoimintaa sekä erilaista ryhmätoimintaa.

Omaishoidon kotiavustajapalvelu (yli 65-vuotiaille)

Pääsääntöisesti omaishoidon tukea saaville omaishoitoperheille kotiin järjestettävää harkinnanvaraista sijaistusapua, jota voi saada 1-4 tunnin ajan kerrallaan, enintään 8 tuntia kuukaudessa.

Päivätoiminta 

Päivätoimintayksikössä järjestettävää ennaltaehkäisevää ja kuntoutumista tukevaa toimintaa, jolla edistetään hoidettavan toimintakykyä, henkistä vireyttä ja sosiaalisia suhteita. 

Erityislapsenvahtitoiminta 

Myönnetään hakemuksesta alle 16-vuotiaiden lasten hoitajille, joiden hoidettavalle on myönnetty Kelan korotettu tai ylin vammaistuki. Avustusta maksetaan korkeintaan 10 tuntia kuukaudessa ja enintään 120 tuntia  kalenterivuoden aikana. Perhe hankkii itse hoitajan.
3. Hoitopalkkion maksamisen edellytykset 
Kunta voi myöntää omaishoidon tukea, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:
1) henkilö alentuneen toimintakyvyn, sairauden, vamman tai muun vastaavanlaisen syyn vuoksi tarvitsee kotioloissa hoitoa tai muuta huolenpitoa. 
2) hoidettavan omainen tai muu hoidettavalle läheinen henkilö on valmis vastaamaan hoidosta ja huolenpidosta tarpeellisten palveluiden avulla 
3) hoitajan terveys ja toimintakyky vastaavat omaishoidon asettamia vaatimuksia 
4) omaishoito yhdessä muiden tarvittavien sosiaali- ja terveydenhuollon palveluiden kanssa on hoidettavan hyvinvoinnin, terveyden ja turvallisuuden kannalta riittävää
5) hoidettavan koti tai koti jossa hoito tapahtuu, on terveydellisiltä ja muilta olosuhteiltaan siellä annettavalle hoidolle sopiva ja 
6) tuen myöntämisen arvioidaan olevan hoidettavan edun mukaista
4. Omaishoidon tuen hakeminen ja päätöksenteko

Omaishoidon tukea haetaan joko kirjallisesti tai suullisesti. Jos hakemus tehdään suullisesti, viranomaisen velvollisuus on kirjata ne tiedot joita tarvitaan asian ratkaisemiseksi. Asia tulee vireille, kun kirjallinen hakemus on saapunut tai kun hakemusta käsittelevä viranomainen on kirjannut suullisen hakemuksen. On tärkeä varmistaa, että sekä hakijalla että viranomaisella on yhteinen näkemys siitä, onko tarkoituksena panna vireille suullinen hakemus omaishoidon tuesta, vai onko kyseessä pelkkä ohjaus tai neuvonta, joka ei johda asian vireilletuloon.

Hakemuksen lisäselvitykset ja liitteet on pyydettävä viimeistään 7 arkipäivän kuluessa siitä kun kirjallinen hakemus on saapunut tai hakemus on pantu suullisesti vireille. Lisäselvitykset pyydetään kirjallisena, jotta hakija  tietää, mitä häneltä odotetaan.  Lisäselvityspyynnössä lukee, mihin mennessä lisäselvitykset tulee toimittaa.   

Hakijan tulee toimittaa lisäselvitykset 30 päivän kuluessa siitä kun lisäselvityspyyntö on lähetetty. Mikäli pyydettyjä lisäselvityksiä ei toimiteta, eikä hakija tästä mitään ilmoita tai muuta ole sovittu, tehdään asiasta kielteinen päätös.

Suomenkieliselle alle 65-vuotiaalle hoidettavalle omaishoidon tukea haetaan oman asuinalueen vammaisten sosiaalityön alueellisesta toimipisteestä. Alle 65-vuotiaiden ruotsinkielisten asiakkaiden omaishoidon tuki haetaan itäisestä toimipisteestä.Yli 65-vuotiaalle suomenkieliselle asiakkaalle tukea haetaan oman asuinalueen sosiaali- ja lähityön yksiköstä. Yli 65-vuotiaan ruotsinkielisen asiakkaan omaishoidon tuki haetaan etelän sosiaali- ja lähityön ruotsinkieliseltä tiimiltä.

Omaishoidon tuen sosiaaliohjaaja tekee hoitoisuusarvioinnin. Hoidon ja huolenpidon tarpeen arvioinnin apuna käytetään tarvittaessa hoidettavan lääkärintodistusta (alle 6 kk vanha), RAVA-indeksiä, muistitestiä (MMSE), alle 16-vuotiaan hoitoisuusarvion pisteytystä sekä sosiaalityön ja kotihoidon asiantuntemusta. Vammaistyössä lasten ja nuorten osalta on oma pisteytys hoito- ja palvelusuunnitelmassa.

Hoitajan tulee olla elämäntilanteensa, terveytensä ja toimintakykynsä puolesta soveltuva omaishoitajaksi. Hänen tulee kyetä kantamaan kokonaisvastuu hoidettavasta tarvittavien sosiaali- ja terveydenhuollon palvelujen kanssa.

Omaishoidon tukea ei tule myöntää, jos hoitajalla on esimerkiksi muistisairaus, vakavia mielenterveyden ongelmia, päihteiden väärinkäyttöä, tai hoitajan toimintakyky ja muu terveydellinen tila tai perheen kokonaistilanne selvästi rajoittaa häntä toimimasta omaishoitajana, vaikka rinnalle voitaisiin järjestää riittävä määrä hoidettavalle tulevia palveluja ja tukea. Tarvittaessa voidaan pyytää hoitajaa toimittamaan terveydentilastaan lääkärinlausunto, joka sisältää lääkärin kannanoton hoitajan toimintakyvystä. Hoitajaksi hakeva maksaa itse lausunnon.

Omaishoitajan tulee pääsääntöisesti olla vähintään 18-vuotias. Jos kuitenkin  omaishoitajaksi hyväksytään alle 18-vuotias henkilö, tulee erityisesti kiinnittää huomiota hoitajan sopivuuteen, työtuntien määrään, sopimuksen tekoon, vastuukysymyksiin sekä siihen, ettei oppivelvollisuuden suorittaminen vaarannu. Alle 16-vuotias ei voi kuitenkaan toimia omaishoitajana.
 
Lasten osalta tuen tarvetta arvioitaessa yhtenä arviointikriteerinä on, että lapsella on sairaudesta tai vammasta aiheutuva erityisen hoidon tarve ikään ja kehitystasoon nähden. Omaishoidon tukea voidaan maksaa myös alle 3-vuotiaalle lapselle, vaikka vanhempi olisi oikeutettu kotihoidon tukeen. Kelan maksaman äitiys- tai vanhempainrahakauden ajalle ei kuitenkaan myönnetä omaishoidon tukea.

Kunnallisen palveluasumisyksikön tulisi tarjota riittävät palvelut hoidettavien säännöllisen hoidon ja huolenpidon sekä turvallisuuden takaamiseksi. Omaishoidon tukea voidaan kuitenkin myöntää sellaiseen palveluasumiseen, jossa ei tarjota ympärivuorokautista hoivaa, jos omaishoidon tuen edellytykset muuten täyttyvät.

Yksityisessä seniori- tai palvelutalossa asumista ja mahdollisuutta ostaa hoito- ja huolenpitopalveluja yksityisesti ei voida käyttää hylkäävän päätöksen perusteena. Omaishoidon tukea ei voida kuitenkaan myöntää sillä perusteella yksityisessä palvelutalossa asuvalle, että sillä rahoitetaan talosta ostettavia hoito- ja huolenpitopalveluja, vaan omaishoitajaksi hakeutuvan on oltava tosiasiallinen hoitaja. Tilannetta arvioidaan samalla tavalla kuin missä tahansa omassa kodissa asuvan hakijan tilannetta, joka ostaa tai voisi ostaa yksityisiä palveluja. Muut palvelut voivat kuitenkin vaikuttaa omaishoidon tuen maksuluokkaan.

Mikäli hoidettavan kotikunta muuttuu, on omaishoidon tuen maksatus lakkautettava ja sopimus päättyy muuttokuukauden loppuun. 

Jos kotikunnan määräytymisessä syntyy epäselvyyksiä (esimerkiksi henkilö muuttaa Helsingistä toiseen kuntaan Helsingin jäädessä kuitenkin kotikunnaksi), on järjestämisvastuu selvitettävä lakimiesyksiköstä (kts. kohta 2. Omaishoidon käsitteet. Helsinkiläisyys).

Jos asiakasperhe muuttaa Helsingissä alueelta toiselle, kuten pohjoiselta alueelta eteläiselle alueelle, eteläinen alue hoitaa ja maksaa omaishoidon tuen palkkion seuraavan kuukauden alusta lukien. Mikäli hoidettava ja hoitaja asuvat Helsingissä eri alueilla, omaishoidon tuki maksetaan pääsääntöisesti siltä alueelta, missä hoidettavan hoito tapahtuu ja miltä alueelta pääsääntöisesti saadaan myös tukipalvelut.

Asiakasperhe siirtyy vammaistyön vastuualueelta vanhuspalveluiden vastuualueen asiakkaaksi seuraavan kuukauden alusta, kun hoidettava on täyttänyt 65 vuotta. 

Omaishoitosopimus voidaan tehdä myös tilanteissa, jossa hoidettava asuu osan vuodesta kodin ulkopuolella, mutta omaishoitaja vastaa
 hänen hoidostaan yhtäjaksoisesti vähintään kuukauden pituisen jakson. Esimerkiksi jo aiemmin omaishoidon tuen piirissä ollut kehitysvammainen nuori siirtyy kodin ulkopuolelle opiskelemaan ja palaa kesällä loman ajaksi kotiin. 

Omaishoidon tukea ei myönnetä ulkomailla oleskeleville tai asuville. Hoitajan ja hoidettavan ollessa yhteisellä lomamatkalla voidaan katsoa, että hoito jatkuu keskeytyksittä ja näin ollen palkkio maksetaan normaalisti tältä ajalta. Lomamatkana pidetään korkeintaan kolmen kuukauden matkaa. Tätä pitempi aika katsotaan ulkomailla asumiseksi. Asiakkaalle on kuitenkin syytä selventää, että palvelujen antaminen lomamatkan ajalle ei ole mahdollista. 

Päätöksen omaishoidon tuesta ja omaishoidon tukea koskevan sopimuksen allekirjoittaa delegointisäännön 8 §:n mukaisesti, päätöksentekoon oikeutettu viranhaltija, omaishoidon tuen sosiaaliohjaaja.
 
 Muutoksenhaku viranhaltijan päätökseen

Hakija voi hakea muutosta viranhaltijan tekemään omaishoidon tuen päätökseen 14 päivän kuluessa päätöksestä tiedon saatuaan. 

Muutoksenhaku toimitetaan Helsingin kaupungin kirjaamoon.
Viranomainen, jolle oikaisuvaatimus tehdään, on Helsingin kaupungin sosiaali- ja terveyslautakunta.
Oikaisuvaatimusviranomaisen asiointiosoite on seuraava:
Sähköpostiosoite: helsinki.kirjaamo@hel.fi
Postiosoite: PL 10
00099 HELSINGIN KAUPUNKI
Faksinumero: (09) 655 783
Käyntiosoite: Pohjoisesplanadi 11-13
Puhelinnumero: (09) 310 13704 (Sosiaali- ja terveystoimi)
Kirjaamon aukioloaika on maanantaista perjantaihin klo 08.15–16.00.

Muutoksenhaut käsittelee sosiaali- ja terveyslautakunnan toinen jaosto muilta osin, ja ruotsin kielellä vireille tulleet muutoksenhaut käsittelee kolmas jaosto. 

Mikäli asiakas jättää muutoksenhaun toimipisteeseen, se leimataan saapuneeksi ja lähetetään toimipisteestä kirjaamoon.

Muutosta jaoston päätökseen haetaan valittamalla hallinto-oikeuteen 30 päivän kuluessa päätöksen tiedoksi saamisesta. 

Omaishoitosopimusta koskeva riita käsitellään hallintoriita-asiana hallinto-oikeudessa siten kuin hallintokäyttölaissa (586/1996) säädetään. 
5. Hoito- ja palvelusuunnitelma 

Omaishoidon tuesta on laadittava yhdessä hoidettavan ja omaishoitajan kanssa hoito- ja palvelusuunnitelma, joka tehdään tarvittaessa yhteistyössä muiden hoitoon osallistuvien tahojen kanssa.

Suunnitelmaan tulee kirjata ainakin:

1)	omaishoitajan antaman hoidon määrä ja sisältö
2)	muiden hoidettavalle tarpeellisten sosiaali- ja terveydenhuollon palvelujen määrä ja sisältö 
3)	omaishoitajan hoitotehtävää tukevien sosiaalihuollon palvelujen määrä ja sisältö
4)	miten hoidettavan hoito järjestetään hoitajan lakisääteisen vapaan, terveydenhoitoon liittyvien käyntien tai muun poissaolon aikana

Lisäksi hoito- ja palvelusuunnitelmaan voidaan kirjata muita hoitoa koskevia seikkoja. Hoito- ja palvelusuunnitelma laaditaan siten, että varmistetaan hoidettavan edun mukaisen hoidon toteuttaminen muiden riittävien palvelujen avulla. Näitä palveluja voivat olla esimerkiksi kotihoito tukipalveluineen, lyhytaikaishoito, vammaispalvelulain tai kehitysvammalain mukaiset palvelut.

Hoito- ja palvelusuunnitelmaan kirjataan myös suunnitelma siitä,  miten  hoito järjestetään hoitajan lakisääteisen vapaan aikana. 

Myös omaishoitajan tarvitsema tuki on arvioitava huolella. Jos tuen tarve on hyvin vähäinen riittää, että hoito- ja palvelusuunnitelmaan merkitään sen sosiaalihuollon ammattihenkilön yhteystiedot, johon omaishoitaja voi tarvittaessa olla yhteydessä. 

Suunnitelmaan kirjattava yhteyshenkilö on pääsääntöisesti omaishoidon tuen sosiaaliohjaaja.

Hoitotilanne arvioidaan vähintään vuosittain, ja muulloinkin aina omaishoitotilanteen muuttuessa olennaisesti esim. hoidettavan oltua pidempään sairaalahoidossa, sekä aina hoidettavan tai omaishoitajan pyynnöstä.
 
Niin sanottu vanhuspalvelulaki edellyttää, että suunnitelma tarkistetaan ilman aiheetonta viivytystä aina, kun iäkkään henkilön toimintakyvyssä tapahtuu hänen palveluntarpeeseensa vaikuttavia olennaisia muutoksia. Arvioinnin yhteydessä tarkistetaan hoito- ja palvelusuunnitelma, jotta se vastaisi hoidettavan ja omaishoitajan tarpeita ja hoitotilannetta.

Mikäli asiakas ei ole palauttanut tarkistettua ja allekirjoitettua hoito- ja palvelusuunnitelmaa  määräaikaan mennessä, tulee tarkistaa syy tähän. Hoito- ja palvelusuunnitelman jättäminen allekirjoittamatta ei voi olla peruste hakemuksen hylkäämiselle, mikäli perusteet omaishoidon tuen myöntämiselle muutoin täyttyvät. Mikäli asiakas ei hyväksy omaishoidon tuen toteuttamisen suunnitelmaa on asiakasta ohjattava tekemään muutoksenhaku päätökseen hoito- ja palvelusuunnitelman toteutuksen osalta.
6. Hoitopalkkioiden määräytymisen perusteista

Hoitopalkkion taso määräytyy hoidon sitovuuden ja vaativuuden mukaan. Tästä riippumatta hoitopalkkio voidaan hoitajan esittämän erityisen syyn perusteella sopia säädettyä vähimmäismäärää pienemmäksi. 

Hoitajan esittämä erityinen syy voi olla esimerkiksi se, että vähimmäismäärää pienemmän hoitopalkkion vastaanottaminen on hänelle ja hänen perheelleen taloudellisesti edullisin vaihtoehto. Tällainen tilanne voi syntyä esimerkiksi silloin, kun hoitopalkkion määrä vaikuttaa tietyn sosiaaliturvaetuuden saamiseen ja suuruuteen. 

Alemman palkkion vastaanottaminen voi olla hoitajan kannalta edullisinta myös tilanteessa, jossa kunnan tarjoamat maksuttomat palvelut olisivat perheelle edullisempi vaihtoehto kuin hoitopalkkio yhdistettynä palveluihin, joista peritään asiakasmaksulain mukaiset maksut.

	Hoitopalkkio on vähintään  761,99 (v. 2014) euroa hoidollisesti raskaan siirtymävaiheen aikana edellyttäen, että omaishoitaja on lyhytaikaisesti (omaishoidettavasta johtuvista syistä) estynyt tekemästä työtä tai päätoimista opiskelua.

Työ voi olla omassa tai perheenjäsenen yrityksessä, liikkeessä tai ammatissa taikka maa-, metsä-, koti- tai muussa kotitaloudessa suoritettua työtä tai itsenäistä tieteellistä tai taiteellista työtä. Opiskelun tulee olla joko peruskoulutusta tai ammattiin valmistavaa koulutusta tai päätoimista jatko-opiskelua. 

Hoidollisesti raskas siirtymävaihe voi olla esimerkiksi saattohoitotilanne tai siirtyminen hoitomuodosta toiseen, jona aikana hoidettava tarvitsee lyhytaikaisesti normaalia enemmän hoivaa ja huolenpitoa. Siirtymävaiheen kestoa ei ole laissa tarkasti määritelty. Tilanteet, joihin hoitopalkkio on tarkoitettu, ovat tyypillisesti sen kaltaisia, että täsmällistä aikaa on vaikea määritellä. Hoitoajan voidaan arvioida olevan noin puoli vuotta, useissa tapauksissa tätä vähemmän.Helsingissä maksuluokat 1-2 toteuttavat tämän lain kohdan.

Edellytyksenä tässä tarkoitetun hoitopalkkion maksamiselle on, ettei hoitajalla ole vastaavalta ajalta oikeutta sairasvakuutuslain 10 luvun mukaisen erityishoitorahan saamiseen tai oikeutta vuorotteluvapaalain 13 §:n mukaiseen vuorottelukorvaukseen. Vähäiset samaan aikaan ajoittuvat työtulot (esimerkiksi kokouspalkkiot) eivät estä ylemmän hoitopalkkion maksamista.
7. Hoitopalkkiot Helsingissä vuonna 2014

Hoitopalkkion suuruus määräytyy omaishoitajan antaman hoidon sitovuuden ja vaativuuden perusteella neljään maksuluokkaan. Hoitopalkkio maksetaan hakemiskuukauden alusta tai kotiutumispäivästä lukien. 

Hoidon sitovuutta ja vaativuutta arvioidaan seuraavien suuntaa antavien kriteerien mukaan. Kaikkien kriteerien ei tarvitse täyttyä, tai ne voivat olla vaihtoehtoisia.

7.1. Ensimmäinen maksuluokka: 1 586,14 euroa/kk

Tähän ryhmään kuuluvat runsaasti jatkuvaa tai lähes jatkuvaa ympärivuorokautista hoitoa, huolenpitoa, tukea, ohjausta ja/tai valvontaa tarvitsevat

•	RAVA vähintään 3.7 
•	MMSE 0-12 (vaikea muistisairaus), lääkäri on arvioinut muistisairauden laadun ja asteen sekä muistitutkimukset on tehty
•	lapsen hoitoisuusarvio 31–47 (vaikea haitta)
•	kriteeri täyttyy, kun omaishoitoon otetaan laitoksesta tai sairaalan pitkäaikaispaikalta oleva henkilö
•	hoidettava ei voi asua yksin, eikä hoitaja voi käydä töissä (poikkeuksena erittäin vaativaa hoitoa tarvitsevan oppivelvollisen lapsen hoito)
•	kotona asuva henkilö tarvitsee laitoshoitoa tai muuta vastaavan tasoista hoitoa ympärivuorokautisesti 
•	hoitaja vastaa hoidettavan hoidosta ympärivuorokautisesti
•	vaativa saattohoitotilanne

Yli 65-vuotiaat: 

Pitkäaikaisen laitoshoidon tai vastaavan hoidon tarve on arvioitu ja todettu moniammatillisessa tiimissä, jonka pohjalta omaishoidon tuen sosiaaliohjaaja tekee omaishoidon tuen päätöksen. 

Alle 65-vuotiaat: 

Pitkäaikaisen laitoshoidon tai vastaavan tasoisen hoidon tarve arvioidaan omaishoidon tuen sosiaaliohjaajien kokouksessa. 

Palkkion määrään vaikuttavat palvelut 

Ensimmäisessä maksuluokassa palkkion määrää pienentävät jaksottaishoito, hoitopäivien lukumäärä ja muut käytetyt kaupungin omat tai ostopalvelut sekä yksityisesti ostettavat palvelut. Hoitopalkkiota vähennetään seuraavasti: 
•	muita palveluja enintään 20 tuntia kuukaudessa. Hoitopalkkio on 1 586,14 euroa/kk
•	muita palveluja enintään 21-40 tuntia kuukaudessa hoitopalkkio 1372,04 euroa/kk
•	muita palveluja enintään 41-60 tuntia kuukaudessa. Koulua säännöllisesti käyvät oppivelvollisuusikäiset runsaasti hoitoa tarvitsevat lapset kuuluvat tähän luokkaan. Hoitopalkkio on 1157,89 euroa/kk
•	poikkeuksena jaksottaishoidon asiakkaat 

Pääsääntöisesti I maksuluokan palkkiota ei myönnetä, jos palveluja on enemmän kuin 60 tuntia kuukaudessa. Enemmän palveluja myönnetään vain erittäin pätevästä syystä. Palveluilla tarkoitetaan edellä mainittujen lisäksi kotihoitoa sekä päivätoimintaa silloin, kun niitä ei käytetä lakisääteisen vapaan järjestämiseen

7.2. Toinen maksuluokka: 796,24 euroa/kk

Tähän ryhmään kuuluvat paljon hoitoa, huolenpitoa, tukea, ohjausta ja/tai valvontaa tarvitsevat henkilöt. Nämä henkilöt tarvitsevat pääsääntöisesti jatkuvaa apua ja/tai valvontaa päivittäisissä henkilökohtaisissa toiminnoissa sekä yöaikana. Hoidettava voi olla ajoittain noin 2-3 tuntia yksin kotona. 

•	RAVA 3,0-3,69   
•	MMSE 12-20  (keskivaikea muistisairaus) 
•	lapsen hoitoisuusarvio 31-47 (vaikea haitta)
•	hoitotyö edellyttää pääsääntöisesti ympärivuorokautista työpanosta 

Omaishoitajan hoitotehtävää tukevia sosiaali- ja terveydenhuollon palveluja järjestetään tarpeen mukaan.

Hoitaja ei pääsääntöisesti voi käydä töissä.

Tähän ryhmään kuuluvat myös ne raskaassa siirtymävaiheessa olevat hoidettavat, joissa hoitaja on lyhytaikaisesti jäänyt pois työstään hoitamaan omaistaan ja muut maksuluokkaan kuuluvat kriteerit täyttyvät. 
7.3. Kolmas maksuluokka: 538,45 euroa/kk

Tähän ryhmään kuuluvat henkilöt, jotka tarvitsevat melko paljon hoitoa, huolenpitoa, tukea, ohjausta ja/tai valvontaa. He tarvitsevat jatkuvaa apua päivittäisissä toiminnoissa, mutta eivät yleensä tarvitse huolenpitoa, hoitoa ja valvontaa öiseen aikaan. 

He voivat olla osan päivästä yksin, mutta eivät voi pääsääntöisesti asua yksin (omainen asuu esim. samassa pihapiirissä). Säännöllisesti suojatyössä, työtoiminnassa, päivähoidossa tai -sairaalassa tms. olevat erityisen paljon hoitoa vaativat hoidettavat voidaan sijoittaa myös tähän ryhmään. Arvioinnin tulee kuitenkin tapahtua aina yksilöllisesti.

•	RAVA vähintään 2,3–2,99
•	MMSE 12–20 (keskivaikea muistisairaus)
•	Lapsen hoitoisuusarvio 16–47 ( keskivaikea tai vaikea haitta) 

Hoidettavan hoidollisuudesta riippuen hoitajana toimiva henkilö voi olla osa-aikatyössä. 

Omaishoitajan hoitotehtävää tukevia sosiaali- ja terveydenhuollon palveluja järjestetään tarpeen mukaan.
7.4. Neljäs maksuluokka: 381 euroa/kk

Tähän ryhmään kuuluvat henkilöt, jotka tarvitsevat hoitoa, huolenpitoa, tukea, ohjausta ja/tai valvontaa joissakin seuraavista henkilökohtaisista päivittäisistä toiminnoista (esim. hygienia, aamu- ja/tai iltatoimet, ruokailu ym.) He voivat asua yksin tai olla suuren osan vuorokaudesta yksin. He ovat orientoituneet ajan ja paikan suhteen, eivätkä koe voimakasta turvattomuuden tunnetta. 

•	RAVA vähintään 1,7–2,29
•	MMSE 18–25 (lievä alkava muistisairaus)
•	Lapsen hoitoisuusarvio 16–30 (keskivaikea haitta)

Henkilökohtaisista päivittäisistä toiminnoista suoriutumisen ohella he voivat tarvita apua kodinhoidollisiin tehtäviin sekä saattaja-, asiointi- ym. apua.

Omaishoitajan hoitotehtävää tukevia sosiaali- ja terveydenhuollon palveluja järjestetään tarpeen mukaan. Hoitaja voi olla koko- tai osapäivätyössä.
8. Omaishoitosopimus 

Omaishoidon tuesta laaditaan kunnan ja omaishoitajan välille sopimus, jonka liitteenä on hoito- ja palvelusuunnitelma. Omaishoitosopimuksen tulee sisältää tiedot ainakin:
1)	hoitopalkkion määrästä ja maksutavasta
2)	hoitajan oikeudesta lakisääteisiin kolmen vuorokauden vapaisiin kuukautta kohden (edellytykset, ks. lain 4 §)
3)	edellä mainittuja vapaita useampien vapaapäivien järjestämisestä sekä alle vuorokauden mittaisista virkistysvapaista
4)	määräaikaisen sopimuksen kestosta ja
5)	hoitopalkkion maksamisesta hoidon keskeytyessä hoitajasta johtuvasta syystä tai hoidettavasta johtuvasta muusta kuin terveydellisestä syystä.

Sopimukseen tulee siis kirjata tiedoksi myös se, että omaishoitajalla ei ole lakisääteistä oikeutta vapaapäiviin sekä tieto siitä, järjestääkö kunta omaishoitajalle muita vapaapäiviä tai virkistysvapaita. Jos päätökseen ja/tai sopimukseen tulee muutos, on tehtävä uusi päätös ja/tai uusi sopimus. Pelkkä tilinumeron muutos on pyydettävä asiakkalta kirjallisena. Tietojen merkitseminen on tärkeää, jotta ei synny epäselvyyttä hoitopalkkion määrästä, maksatuksesta tai palvelujen asiakasmaksuista.

Omaishoitosopimus on pääsääntöisesti voimassa toistaiseksi. Erityisistä syistä sopimus voidaan kuitenkin tehdä myös määräaikaisena. Sopimus voidaan tehdä määräaikaisena esimerkiksi jos:
1)	hoidon jatkaminen ei hoitajasta tai hoidettavasta johtuvasta syystä ole tietyn määräajan jälkeen mahdollista
2)	hoidon tarve on etukäteen tarkasti määriteltävissä tai
3)	hoito korvataan tietyn määräajan jälkeen toisella palvelulla. 

Määräaikaista sopimusta tehtäessä lähtökohtana on aina hoidettavan etu. Pelkkä hoidettavan huonokuntoisuus ei ole riittävä peruste määräaikaisen sopimuksen tekemiselle. Jos sopimus tehdään määräaikaisena ja hoidettavalla on hoidon tarvetta vielä sopimuksen päättymisen jälkeen, hoito- ja palvelusuunnitelmaan on kirjattava, miten hoito ja huolenpito toteutetaan omaishoitosopimuksen päättymisen jälkeen.

Kun sopimus lähetetään allekirjoitettavaksi, pyydetään hoitajaa palauttamaan sosiaali- ja terveysviraston kappale allekirjoitettuna kahden viikon kuluessa. Mikäli sopimusta ei palauteta, lähetetään vielä uusi pyyntö joka sisältää tiedon, että jos sopimusta ei allekirjoiteta ja palauteta kuukauden sisällä, katsotaan sopimusehdotus rauenneeksi.
9. Omaishoitajan lakisääteinen vapaa

Omaishoitajalla on oikeus pitää vapaata vähintään kolme vuorokautta sellaista kalenterikuukautta kohti, jonka aikana hän on yhtäjaksoisesti tai vähäisin keskeytyksin sidottu hoitoon ympärivuorokautisesti tai jatkuvasti päivittäin. Vähäinen keskeytys tulkitaan siten, että oikeutta vapaaseen ei ole silloin, kun omaishoito on keskeytynyt kuukauden aikana yli viideksi vuorokaudeksi. Hoitajalla ei ole vapaapäiväoikeutta jos hoidettavalle on tehty säännöllinen jaksottaishoitopäätös.

Sidonnaisuus katsotaan ympärivuorokautiseksi siitä huolimatta, että hoidettava viettää säännöllisesti vähäisen osan vuorokaudesta käyttäen kotinsa ulkopuolella järjestettyjä sosiaali- tai terveyspalveluja taikka saaden kuntoutusta tai opetusta.
 
Hoidettavan voidaan katsoa viettävän vähäisen osan vuorokaudesta kotinsa ulkopuolella, jos hänen säännöllinen poissaolonsa kestää keskimäärin enintään 5–7 tuntia arkipäivää kohti. Myöskään vähäiset keskeytykset omaishoidossa eivät poista sitovaa hoitotyötä tekevän omaishoitajan oikeutta lakisääteiseen vapaaseen. 
  
Lakisääteinen vapaapäivä voidaan harkinnanvaraisesti myöntää vaikka 5-7-tunnin poissaolokriteeri ei täytykään, ja hoito voi olla silti sitovaa, vaikka hoidettava olisi yli 7 tuntia hoidossa kodin ulkopuolella. Edellyttää yöaikana hoitoa- ja huolenpitoa.

Omaishoitaja voi pitää vapaansa kuukausittain tai säästää niitä  ja pitää kerralla useampia vapaapäiviä. Omaishoitajan on kuitenkin pääsääntöisesti pidettävä lakisääteiset vapaapäivänsä kalenterivuoden aikana. Joulukuun vapaapäivät voi kuitenkin pitää seuraavan vuoden tammikuussa. Pitämättömiä vapaapäiviä ei korvata rahana.

Vapaapäivät on tarkoitettu hoitajan jaksamisen tukemiseen. Tavoitteena on, että vapaa järjestetään säännöllisesti ja suunnitelmallisesti huomioon ottaen omaishoitoperheen jaksaminen. 

Lakisääteiset vapaapäivät voidaan toteuttaa kodin ulkopuolisena palveluna tai kotiin järjestettävinä palveluina. Mikäli vapaapäivät järjestetään kodin ulkopuolella, käytetään ensisijaisesti kunnallisia, ostopalveluyksiköitä tai palveluseteliyksiköitä. 
 
Hoitajalla/hoidettavalla ei ole ehdotonta oikeutta valita vapaan aikaista hoitomuotoa, vaan kaupunki päättää viime sijassa siitä, miten omaishoitajan vapaan aikainen hoito järjestetään. Jos asiakasperheellä on omaishoidon lakisääteiset vapaat ne käytetään aina ensin ja sen jälkeen tulee muun lain perusteella myönnettävät lyhytaikaisjaksot.

Lakisääteisen vapaan pitäminen ei vähennä hoitopalkkion määrää. Vapaapäivien pitäminen ei tarkoita hoidon keskeytystä.

Kunnan on huolehdittava hoidon tarkoituksenmukaisesta järjestämisestä hoitajan lakisääteisen vapaan ajaksi. 

9.1. Kotiin annettava lomitus 

Mikäli lakisääteisen vapaan toteuttaminen kodin ulkopuolella ei ole mahdollista tai tarkoituksenmukaista, voidaan lomituspalvelua myöntää hoidettavan kotiin ostettavana palveluna. 

Kotiin annettavaa lomitusta myönnetään 18 tuntia kuukaudessa 3 x 6 tunnin jaksoissa. Poikkeuksellisesti ja erityisen perustelluista syistä voidaan kotiin annettavaa lomitusta pilkkoa pienempiin jaksoihin tai lisätä tunteja. Vammaistyössä perhe voi käyttää enimmillään 23 tuntia yhtäjaksoisesti. 

Jos mikään kodin ulkopuolella  toteutettava hoito ei ole hoidettavan vaikeahoitoisuuden vuoksi mahdollista, voidaan erittäin perustelluista syistä kotiin järjestää lomitusta 3 x 24 tuntia kuukaudessa. 

Tästä menettelystä ohjaaja keskustelee ennen päätöksentekoa esimiehensä kanssa, tai asia käsitellään ohjaajien yhteisessä kokouksessa. 
9.2. Sijaisomaishoitaja	

Lakisääteiseen vapaapäivään oikeutettu omaishoitaja esittää sijaisomaishoitajaksi hoidettavan omaisen tai muun läheisen henkilön. Sijaisomaishoitajana toimitaan samoin edellytyksin kuin omaishoitajanakin. Omaishoitajan esityksen mukaisesti kirjataan hoito- ja palvelusuunnitelmaan henkilö, jonka kanssa tehdään sopimus omaishoidon lomituksesta.  Hänen sopivuutensa sijaisomaishoitajaksi arvioidaan samalla tavoin kuin varsinaisen omaishoitajan. Samalla hoidettavalla voi olla useampi kuin yksi sijaisomaishoitaja, mikäli se on hoidettavan edun mukaista.

Sijaisomaishoidon tulee lähtökohtaisesti kestää koko päivä/vuorokausi hoidossa olevan henkilön hoitoluokan mukaisesti. Hoitopalkkion edellytys on kuitenkin vähintään päivätoiminnan pituutta vastaava hoitojakso (6-8 h) tai enintään 24h siitä hetkestä alkaen, kun sijaishoitajan hoitovastuu alkaa. 
Sijaisomaishoitajuuden toteutumista tulee seurata (toimeksiantosopimus).

Palkkio on kaksiportainen:

1)Maksuluokat I-II, 107,74 €/vrk (v.2014)
2)Maksuluokat III-IV, 53,87 €/vrk (v.2014)     
                 	
10. Lakisääteisen vapaan ajalta laskutettavat asiakasmaksut
		
Hoidettavan omavastuu on korkeintaan 11,30 euroa vapaapäivää kohti niistä palveluista, jotka korvaavat omaishoitajan antamaa hoitoa. Sijaisomaishoitajavaihtoehtoa käytettäessä hoidettavalta ei peritä omavastuuosuutta.
11. Hoitopalkkion maksaminen omaishoidon keskeytymisen ajalta

Jos hoidettavan hoitoon kuuluu muuta kuin omaishoitajan kotona antamaa hoitoa, on hoito merkittävä hoito- ja palvelusuunnitelmaan. 

Hoidettava voi olla esimerkiksi jaksottaishoidossa siten, että hän on säännöllisesti 6-14 päivää kuukaudessa laitos- tai palveluasumisjaksolla. Jos hoidettavalle on tehty jaksottaishoitopäätös, hoitajalla ei ole lakisääteistä vapaapäiväoikeutta. Sama koskee säännöllisesti toistuvaa muuta lyhytaikaishoitoa.

Omaishoitajan antaman hoidon keskeytyminen ei tällaisissa tilanteissa keskeytä hoitopalkkion maksamista, vaan maksuluokan mukaista hoitopalkkiota pienennetään jo päätöstä tehtäessä samassa suhteessa, minkä hoidettava on ajallisesti pois omaishoitajan hoidosta.

Hoidettavan omasta terveydentilasta johtuva keskeytys alkaa 30 päivän jälkeen akuuttisairaalahoidon (lain 9.2 §) ja arviointi/kuntoutusjakson alkamisesta. Päivien laskeminen aloitetaan sairaalaan/kuntoutukseen menopäivää seuraavasta päivästä. Keskeytys päättyy kotiinpaluupäivään. 

Jokaista hoidettavan terveydentilasta johtuvaa keskeytysjaksoa tarkastellaan erikseen, eikä lyhyiden keskeytysten vuorokausikertymiä lasketa yhteen. Kun hoidettava on sairaalan kirjoilla ja käy kotilomilla, kuuluu tämä samaan keskeytysjaksoon, jolloin keskeytystä ei tarkastella uutena jaksona.

Hoitajasta johtuva keskeytys alkaa viiden päivän jälkeen siitä, kun hoidettava ei ole omaishoitajan vastuulla. Päivien laskeminen ja keskeytyksen päättyminen tapahtuu kuten yllä. Hoitajalle myönnetty kuntoutus ei keskeytä omaishoidon tuen palkkion maksatusta. Jos omaishoitajalla on lääkärin toteama omaishoitajan työtä estävä työkyvyttömyys, niin hänelle ei voida maksaa palkkiota työkyvyttömyysajalta, vaikka hän hoitaisi omaishoidettavaa.

Lyhytaikaista hoitoa omaishoidettavalle myönnetään vanhusten palveluiden kautta pääsääntöisesti omaishoitajan vapaan ja levon järjestämiseksi, mistä syystä lyhytaikaishoito tulkitaan hoitajasta johtuvaksi keskeytykseksi. 
12. Omaishoitajien eläketurva ja tapaturmavakuutus

Omaishoitajat kuuluvat eläketurvan piiriin.  Omaishoidon tuesta sopimuksen tehnyt henkilö ei kuitenkaan ole työsopimuslain (320/70) tarkoittamassa työsuhteessa sopimuksen tehneeseen kuntaan, hoidettavaan tai hoidettavan huoltajaan.

Omaishoidon tukeen liittyy tapaturmavakuutus. Omaishoitajat ovat tapaturmavakuutuslain (608/1948) 57 §:n 1 momentin mukaisesti vakuutettuja, jos tapaturma on tapahtunut hoitotilanteessa. Vakuutusyhtiö on Pohjola. Vakuutussopimus on sosiaaliviraston Intranetissä, josta sosiaaliohjaaja voi sen tarvittaessa tulostaa myös asiakkaalle. 

Jos omaishoitajalle sattuu tapaturma hoitotilanteessa, hän tekee vahinkoilmoituksen ja ilmoittaa asiasta myös omaishoidon tuen sosiaaliohjaajalle. Vahinkoilmoituksia saa vakuutusyhtiö Pohjolan internet-sivuilta tai soittamalla vakuutusyhtiöön.Tarvittaessa sosiaaliohjaaja avustaa lomakkeen hankkimisessa ja tapaturmailmoituksen tekemisessä.
                   
Vakuutuspäätökset tehdään aina yksilöllisesti.Vakuutuksessa sovelletaan pääsääntöisesti työtapaturmavakuutusehtoja. Ainoa poikkeus tästä on vuosityötulon määrittelyn periaate. 
13. Omaishoitosopimuksen päättyminen (9§)

Kunta voi irtisanoa omaishoitosopimuksen päättymään aikaisintaan irtisanomista seuraavan kahden kuukauden kuluttua. Jos omaishoitaja irtisanoo sopimuksen, sopimus päättyy irtisanomista seuraavan yhden kuukauden kuluttua. Laissa ei ole erikseen säädetty irtisanomisperusteita, mutta sopimus tulee irtisanoa, jos hoito ei enää vastaa hoidettavan etua. 

Mikäli sopimus irtisanotaan, on ennen irtisanomispäätöksen tekoa kuultava hoitajaa ja hoidettavaa. Kuulemiseen on varattava riittävä aika (yleensä vähintään kaksi viikkoa). 

Irtisanomisen ja purkamisen on oikeutettu tekemään se viranhaltija, jolla delegointisäännön mukaan on oikeus päättää omaishoidon tuen myöntämisestä.

Jos sopimuksen jatkaminen vaarantaa joko hoidettavan tai hoitajan terveyden tai turvallisuuden, tulee sopimus purkaa välittömästi. Irtisanomisajoista riippumatta sopimus päättyy sen kuukauden lopussa, jonka aikana hoidettavan hoito terveydentilan muutoksista johtuen käy tarpeettomaksi. 

Esimerkit:

1)	Kun hoidettava kuolee kotona esimerkiksi 11.11., omaishoidon tuen  
      palkkio maksetaan 30.11 asti.  

2)	Kun hoidettava joutuu sairaalaan esimerkiksi 11.11., keskeytys alkaa   
      12.11. Mikäli hän kuolee marraskuussa, omaishoidon tuen
      palkkio maksetaan kuun loppuun asti. Mikäli hän kuolee
      joulukuussa, omaishoidon tuen palkkio maksetaan 11.12. asti,  
      kun 30 vuorokautta keskeytyksen alkamisesta täyttyy.

3)	Mikäli hoidettava otetaan ympärivuorokautiseen hoitoon, pitkäaikaiseen laitoshoitoon, asumispalveluyksikköön esimerkiksi 2.10., omaishoidon tuki päättyy 31.10. 

Irtisanomisilmoitus on annettava todisteellisesti tiedoksi hoitajalle. Tämä tiedoksianto voidaan suorittaa yleensä henkilökohtaisesti esimerkiksi kotikäynnin yhteydessä tai lähettää kirjattuna kirjeenä. Irtisanominen (sopimuksen purku) tehdään aina kirjallisesti. Samanaikaisesti sopimuksen irtisanomisen kanssa on tehtävä tuen lakkauttamispäätös. Tähän päätökseen on puolestaan hoidettavalla oikeus hakea muutosta. 

Lisätietoja:

Sairaala-, kuntoutus- ja hoivapalvelut, idän palvelualueen johtaja Merja Etholen-Rönnberg 09 310 44450
Vammaistyö, vammaistyön päällikkö Jonna Weckström 09 310 89545
Kehittämisen ja toiminnan tuki Merja Jäntti, toiminnansuunnittelija 09 310 43715

MATTI TOIVOLA	
virastopäällikkö

JUHA JOLKKONEN		PIA SUTINEN
osastopäällikkö, sairaala-,                 osastopäällikkö, perhe- ja 
kuntoutus- ja hoivapalvelut                sosiaalipalvelut